יש לברך ברכות התורה לפני שלומדים א' ב' עם ילד, וכן שאסור ללמוד עמו א' ב' בתשעה באב, וכן אבל בימי השבעה אסור ללמוד א' ב' עם ילד.
לדידי אין הדברים מסתברים כלל, אשמח לקבל מ"מ.
יש לברך ברכות התורה לפני שלומדים א' ב' עם ילד, וכן שאסור ללמוד עמו א' ב' בתשעה באב, וכן אבל בימי השבעה אסור ללמוד א' ב' עם ילד.
גם זו לטובה כתב:ראיתי מביאים בשם הג"ר נתן קופשיץ שליט"איש לברך ברכות התורה לפני שלומדים א' ב' עם ילד, וכן שאסור ללמוד עמו א' ב' בתשעה באב, וכן אבל בימי השבעה אסור ללמוד א' ב' עם ילד.
לדידי אין הדברים מסתברים כלל, אשמח לקבל מ"מ.
מנחם-כהן כתב:לא הבנתי את מה שכתבת. בגלל שזה "התחלת הלימוד ההכרחי" זה הופך לתלמוד תורה?!
זה בדיוק השאלה מנלן המקור לכך?
איש בער כתב:אולי אפשר להביא כדמות ראיה מלימוד חכמת הדקדוק שהתירו לימודו בבית הכסא - אי לאו שיכול להיגרר לד"ת ממש, ולא אסרוהו משום הכשר מצוה. (ולא נעלם ממנו שאין הכרח ידיעת חכמת הדקדוק שוה לידיעת הא"ב)
הכהן כתב:יל"ע אם מהני מחשבה שלא לשם מצוה לפטור מברה"ת, שהרי בודאי אם לומד לקרוא לשם דברים בטלים לא חשיב ת"ת.
גם זו לטובה כתב:במדרש תנחומא (פר' האזינו דף קכג.) עה"פ יערוף כמטר לקחי, כתב בזה"ל, "ומה המטר יורד מעט כך התורה תחילה קורא אבג"ד כמנין קטן, ולבסוף עולה למנין גדול ק' ר' ש' ת', כך מתחילין ואח"כ עומד על התורה ודקדוקיה".
מה שנכון נכון כתב:ויעו"ע כאן.
אבןטובה כתב:שבת לא. למדני תורה שבכתב וכו' א"ל אבגד למחר אפיך ליה וכו' הרי שלימוד א"ב נחשב לתורה
עזריאל ברגר כתב:אבןטובה כתב:שבת לא. למדני תורה שבכתב וכו' א"ל אבגד למחר אפיך ליה וכו' הרי שלימוד א"ב נחשב לתורה
איך גוי יכול ללמוד תורה שבכתב בלי לדעת את האותיות?
זה לא תורה אלא הקדמה לתורה.
אפשר כתב:עי' יו"ד סי' רמו ס"ח ובביאור הגר"א שם משמע להדיא דהוי תורה.
אבןטובה כתב:אי מותר ללמוד צורת האותיות עם התינוק קודם ברכת התורה אי זה הוי בכלל תלמוד תורה או שאינו ת"ת אלא הוא מקיים מצות ולמדתם אותם את בניכם וכמו שמותר [לפ"ד איזה פוסקים] עשיית מצוה קודם ברכה"ת ה"נ מותר ללמדו א-ב קודם ברכה"ת???????
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 41 אורחים