דרומי כתב:אגב, או לא אגב, ההפטרה של מחר חודש היא הפטרה מאוד בלתי שיגרתית, משום שהיא כמעט היחידה שקוראים לכתחילה שבלכתחילה הפטרה שהיא ממש לא מעין הקריאה!
והפלא היותר גדול, שכאשר חל ער"ח בחול אין עושים לו שום זכר (מלבד אלו הנוהגים בסדר יוכ"ק, ויש חדשים שאין נוהגים בזה כמו חנוכה וכו'), ואילו כאשר הוא חל בשבת פתאום הוא מקבל כבוד גדול של 'מפטיר'!
עושה חדשות כתב:כאן מופיע סיפור אחר קצת, ואם כך - יש לחלק.
עושה חדשות כתב:אם יש לקרא בשעה"ד הפטרת ה' עזי בפ' בהר ט' אדר ב' תשי"ד. מע"כ ידידי הרה"ג מוהר"ר משה ישכר גאלדבערג שליט"א רב בנוא ארלינס.
מה שאירע ששני ילדים למדו הפטרת ה' עזי שנוהגין להפטיר בפ' בחקתי ואפשר לבא עי"ז למחלוקת בביהכ"נ והפסד להקהלה משום שאין רוצים ליחלק לשני מנינים ורוצה כתר"ה שלאחד יקראו בפ' בהר ויקרא ג"כ ה' עזי אם רשאין לעשות.
הנה אם היה מזדמן זה בשבת אחרת אין לנו לשנות לקרא הפטרה אחרת כי בעצמנו איננו יכולים לומר שהפטרה זו שייכת להפרשה שקורין בשבוע זו אף שנדמה לנו. אבל לקרא הפטרת ה' עזי בפ' בהר מכיון שלהרמב"ם ה' עזי היא הפטרת פ' בהר עיין שם בסוף סדר התפלות שלו שנדפס בסוף הלכות מילה, יש לסמוך בשעה"ד כזה על דעת הרמב"ם אף שהוא נגד מנהגנו, דלא גרע דעת הרמב"ם ומנהג מדינתו גם אצלינו במקומותינו שאין נוהגין כמותו, כיחיד נגד רבים שמוכרחין לעשות כהרבים ומ"מ בהפ"מ =בהפסד מרובה= או בשעה"ד סומכין גם על דעת יחיד בדברים שהם מדרבנן גם להש"ך כמפורש בש"ך בהנהגות או"ה ביו"ד סוף סי' רמ"ב. וכ"ש להב"ח שאפילו באיסור דאורייתא סובר כן וכן הוא גם דעת הט"ז /יו"ד/ בסי' רצ"ג סק"ד לענין חדש בחוץ לארץ במדינותינו עיין שם. והפטרה הוא ענין דרבנן שגם הש"ך יודה שיש לסמך ע"ד הרמב"ם לקרא בפ' בהר הפטרת ה' עזי.
ומה שגם בפ' בחקתי יקראו הפטרת ה' עזי אין זה כלום כיון שבפ' בחקתי הוא כמנהג דמדינותינו ומה לנו מה שעשו בשבת העברה שלא כמנהגנו. וגם הא חזינן לאלו שהיו נוהגין להפטיר בחתונה שוש אשיש כדאיתא /או"ח/ בס"ס תכ"ח שהיו מפטירין גם כשיש חתנים בב' ובג' שבתות זו אחר זו שוש אשיש אלמא שאין קפידא בזה שיקראו הפטרה אחת אף בשבתות סמוכות. משה פיינשטיין.
דומה לגמרי, או רק קצת?
ר"ח שחל להיות באחד בשבת מפטיר בשמואל מחר חדש והטעם כמו הזכרת ר"ח. ויש חולקין בזה המנהג שלעולם אין מפטירין אלא במאי דסליק מיניה או מעניינא דיומא וזאת אינה מאחת מהנה ולכך לא נהגו להפטיר מחר חדש אלא בהיות ר"ח בשבת וא' בשבת ואז היא מענינא דיומא ומזכירין ג"כ שלמחר יהיה ר"ח כמו היום וכן נהגו גדולי צרפת
גם זו לטובה כתב:...וצ"ע אי חשיב דעת יחיד למיסמך עליה....
דרומי כתב:אגב, או לא אגב, ההפטרה של מחר חודש היא הפטרה מאוד בלתי שיגרתית, משום שהיא כמעט היחידה שקוראים לכתחילה שבלכתחילה הפטרה שהיא ממש לא מעין הקריאה!
עושה חדשות כתב:גם זו לטובה כתב:...וצ"ע אי חשיב דעת יחיד למיסמך עליה....
לכאו' זה הרי נגד הגמ' במגילה.
ראש חדש שחל להיות באחד בשבת מפטירין בשבת שלפניו ויאמר לו יהונתן מחר חדש, יש מי שכתב שלא נאמר זה אלא כשחל ראש חדש בשבת ובאחד בשבת הואיל ונדחית, אבל אם אין ראש חדש אלא באחד בשבת בלבד אין דוחין הפטרת היום מפני מחר חדש. ויש מי שכתב שאפילו אין ראש חדש בשבת מפטירין מחר חדש מפני שהוא כהכרזה, וכן נהגו העולם, ואם שבת ואחד בשבת ראש חדש קורין השמים כסאי.
הנה מנהג אלגיר כפי שמובא בזה השלחן מנהגי אלגיר לקרא בשבת שניה של חנוכה כפטורת מקץ דהיינו של פרשת השבוע למרות הכתוב בגמרא לקרוא בשבת שניה בנרות של שלמה דהיינו ויעש חירום ונפסק כן בשו"ע במקומו והדבר תימה לעשות היפך מהנאמר בתלמוד והנה מצאנו עוד לפחות שני מנהגים בהפטורות שעושים היפך מהנפסק בתלמוד וטושו"ע והוא מנהג פאס במרוקו להפטיר בשבת ער"ה הפטרת השבוע למרות הכתוב בגמרא להפטיר במחר חודש אלא שהם מוסיפים בסוף פסוק אחד ממחר חדש וכמ"ש בספר אהבת הקדמונים וכמו כן מנהג מחזור רומניא להפטיר בשבת ר"ח במקום השמים כסאי מיחזקאל מ"ו א' שער החצר שהוא חלק מהפטרת פרשת החדש והרי זה שלשה מנהגים שנגד הגמרא והפוסקים ולכן בראה לומר דבעצם כל ההפטרות גם אלו שנאמרו בגמרא הם רק לכתחלה ובדיעבד יצאו גם בקראו הפטרה אחרת שיש לה איזה שייכות ליום או לפרשה ויש להביא ראיה שכ"ה ג"כ דעת הפוסקים שכ"כ בשערי אפרים שער ט' סע' י"ס שאם קרא בשבת ור"ח הפטרת השבוע ונזכר לאחר שבירך ברכה אחרונה דיקרא הפטרת ר"ח בלי ברכות וכ"כ שם בסע' כ' לגבי הפטרת מחר חדש ואם נאמר שהוא לעיבובא היו צריכים לברך מחדש ועוד דפנה במשנה מגילה ל' ע"ב כתב מה שקוראים במועדים ושם בגמרא ל"א ע"א אמר אביי והאידנא נהוג עלמא וכו' בכמה וכמה אופנים אחרים מהנאמר במשנה הרי דחזיבן דגם מימי המשנה לימי הגמרא נשתנו המנהגים בזה ולכו בודאי מקומות אלו שמשנים ההפטרות מנהגם קדום מאד ונשתנה כנראה ג"כ בימי הגמרא או אח"כ בזמן הגאונים ואף אנו מפטירין בשמחת תורה ביהושוע למרות הכתוב בש"ס שם להפטיר הפטרה אחרת וכמו שכתבו שם התוספות בד"ה למחר ולכן מקומות ונוסחאות אלו מנהגם קדום מאז ומעולם
עושה חדשות כתב:מעשה שהיה, כפי ששמעתי:
והשלישי מכריע ביניהם לאמור: יקרא הילד את אשר הכין, ואיש אחר המזומן לכך יקרא את ההפטרה השנית, יברך הנער קודם הפטרה ראשונה, ולאחריה של הפטרה שניה, ויבוא הכל על מקומו בשלום.
גם זו לטובה כתב:דיברתי עם נער הבר מצווה ועוד, והנער הכין הפטרת פקודי, אולם המנהג לקרוא גם הפטרת ויקהל, והגרש"ז אמר שאין לפגוע בילד ודי בקריאת פקודי.
עושה חדשות כתב:והשלישי מכריע ביניהם לאמור: יקרא הילד את אשר הכין, ואיש אחר המזומן לכך יקרא את ההפטרה השנית, יברך הנער קודם הפטרה ראשונה, ולאחריה של הפטרה שניה, ויבוא הכל על מקומו בשלום.
מעט דבש כתב:עושה חדשות כתב:והשלישי מכריע ביניהם לאמור: יקרא הילד את אשר הכין, ואיש אחר המזומן לכך יקרא את ההפטרה השנית, יברך הנער קודם הפטרה ראשונה, ולאחריה של הפטרה שניה, ויבוא הכל על מקומו בשלום.
בשו"ע (קמד, א) מבואר, שאין מניעה בעצם לקרוא שתי הפטרות, אחת מענין הפרשה, ואחת לכבוד החתן ('שוש אשיש'). והבעיה היא רק מצד שאין מדלגין מנביא לנביא. ובזה כתב השו"ע (שם) שאין למחות ביד הנוהגים כן, והטעם מבואר בב"י בשם התרומת הדשן (סימן כ) שכיון שמפטירין בקונטרסים ולא בנביא שבגלילה, אין שהייה כשמדלגין (וכמובן, שהקוראים מנביא על קלף, אין להם היתר זה).
ומ"מ כתב הרמ"א (תכה, ב) שאין נוהגין לדלג מנביא לנביא, ובשבתות שאין דוחין ההפטרה של השבוע מפני 'שוש אשיש' (עיין רמ"א תכח, ח), אין מוסיפין לקרוא אחרי ההפטרה פסוקים מ'שוש אשיש' אלא רק כשההפטרה היא בישעיהו, כיון שהוא באותו נביא.
הא לחמא עניא כתב:אמת שזהו הפטורה די נדירה, כי בפעם האחרונה שקרינו הפטורת מחר חודש היה לפני כשנה וחצי.
דרומי כתב:אגב, יש להעיר לדברי הגר"מ שגם בפורים דמוקפין שחל בשבת קוראים אותה הפטרה בב' שבתות רצופות (למיטב זכרוני)
גם זו לטובה כתב:עושה חדשות כתב:כאן מופיע סיפור אחר קצת, ואם כך - יש לחלק.
א' פורסם בעיתונות ובספרים שהגרשז"א צעד בבוקר לבית הכנס של הילד וכו'- ובאמת לא היה ולא נברא, כדרכם של כזבים, אין בזה כ"כ נפקותא, אלא ללמד על הכלל יצאת.
ב' דיברתי עם נער הבר מצווה ועוד, והנער הכין הפטרת פקודי, אולם המנהג לקרוא גם הפטרת ויקהל, והגרש"ז אמר שאין לפגוע בילד ודי בקריאת פקודי- ולפ"ז אין כאן איזה קולא גדולה, ויפה עשו אותם שלא סמכו על המעשה הזה לעניין הפטרת מחר חודש- וג"ז ללמד יצאת.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 46 אורחים