לומד_בישיבה כתב:בן אליהו כתב:ידוע לי באופן אישי שמרן הגר"א שפירא העריך מאוד את גדלותו בתורה ואישיותו התורנית
מה הקשר: הגר"א שפירא היה הלמדן של חברון הנפטר הגדול ז"ל כלל לא היה למדן
וע"ע כאןברזילי כתב:על דרכו של הרב ליכטנשטיין (בהשוואה ובניגוד לבית בריסק לדורותיו) http://haretzion.org/images/stories/YHE ... umbein.pdf
ויש עוד להאריך בזה.
פרץ מוצקין כתב:אני מבקש לשאול, האם שמענו אותו מביע את כאבו על מצבו של העם היושב בציון? על ילדי ישראל וחינוכם? על כל מיני תועבות ציבוריות וחטאת הקהל? למשל חילול התנ"ך של השכנים שלו?
יש חוגים ששמים את כל כובד משקלם על מצוות ישוב ארץ ישראל, אלא שבמקרה זה יש קושי להשתמש גם בתירוץ הזה, הנשמע קולו באיזה שלב של דיון על ארץ ישראל? בקיצור, יש משהו שהוציא אותו משלוותו עד כדי כך שנשמע קולו מחוץ לאלון שבות? אפילו השיחות עם הרב סבתו, הם כולם מתונות שלוות שלא לומר אדישות, ואין בהם שום דבר מוחלט. (יש שם בספר כמה פרטים ביוגרפים כמו סוג העיתון שהוא קורא ועוד)
ברזילי כתב:דומה שלא הניח אחריו כמותו, חבל על דאבדין ולא משתכחין
מה שנכון נכון כתב:חלק מספר שיעוריו עמ"ס הוריות, מהאתר של ישיבתו.
נראה שזו טעות עורך שציין להלכה הלא-נכונה, והכוונה להלכה הקודמת ברמב"ם "ולא שוחטין קרבן אחר תמיד של בין הערביים חוץ מקרבן פסח לבדו, שאי אפשר שיקריבו כל ישראל פסחיהן בשתי שעות"כהן כתב:מה שנכון נכון כתב:חלק מספר שיעוריו עמ"ס הוריות, מהאתר של ישיבתו.
[ בעמ' האחרון יש דבר תמוה מאד הוא מביא שהרמב"ם נקט שהא שאין מקריבין אחר התמיד אינו איסור גמור ולכן פסח מחמת דוחק קרב אחר התמיד ומביא ראיה מרמב"ם שמדבר על ענין אחר לגמרי דהיינו על הקדמת שעת הפסח ולא על הקדמתו לתמיד,מסתמא זה אי הבנת הכותב]
תוכן כתב:והנה באשר לחמיו הגרי"ד שגם שם אור וחשך שמשו בערבוביא ברמה זו או אחרת, תלמידיו מתחלקים לשנים, אלו שלא זזה ידם מתוך ידו, הם בדרך כלל יראים ושלמים שוקדים על התורה ועל העבודה מבלי פניות כלל. ויש כאלו ששמעו ממנו שיעורים וכיוצא וגם נחשבים לתלמידיו, אבל לא היו קרובים אליו כראשונים, שרבים מהם באמת עיקר עיסוקם בתרבות המערב ודעותיהם ומעשיהם רחוקים מדרך התורה בתכלית..
תיאור מלא יותר (אך לא ממצה) של עמדתו במאמר שכתב בעצמו: http://etzion.haretzion.org/images/stor ... ulture.pdf (תעתיק מתוך ספר).רודף_הנעלם כתב:על מה שהשיגו כאן [ונמחק בינתיים] מענין חכמה יוונית יש להביא מה שכתב הרב זצ"ל [דף קשר 74 שנת תשמז]...
ברזילי כתב:תיאור מלא יותר (אך לא ממצה) של עמדתו במאמר שכתב בעצמו: http://etzion.haretzion.org/images/stor ... ulture.pdf (תעתיק מתוך ספר).רודף_הנעלם כתב:על מה שהשיגו כאן [ונמחק בינתיים] מענין חכמה יוונית יש להביא מה שכתב הרב זצ"ל [דף קשר 74 שנת תשמז]...
לומד_בישיבה כתב:עוד משהו שמאוד צורם לי.
הוא כותב על הרב קוק ז"ל מו"ר ואני לא מצליח להבין מדוע הוא ראה את עצמו תלמיד של הרב קוק ז"ל.
איזה מין כלאים זה, מהרב קוק ז"ל והגרי"ד מבוסטון.
לדעתי העורך שיקר בזה.
רודף_הנעלם כתב:
במקום אחר הוא גם אומר שבייחס להרבה מהשקפותיו של הרב קוק, הוא [הרב זצ"ל] עם החרדים, אינני מוצא כרגע, ועוד חזון למועד.
רודף_הנעלם כתב:אנקדוטה
מעשה שפעם נסע הגר"א ליכטנשטיין זצ"ל במטוס, קיבל איזה מאפה והתלבט מה ברכתו. שאלה אותו הדיילת למה אתה לא אוכל? ענה הרב בפשטות איני יודע מה הברכה. מאחוריו ישב בעל תשובה טרי אבל עם זקן גדול ופאות. אמרה הדיילת לרב זצ"ל שאל אותו, הוא יגיד לך…
פעם כשבא לבקרנו בטירונות בגולני הגיע הרב עם תלמיד בוגר עם זקן. כדרכו הרב נהג והתלמידים ישבו לצידו. כשהגיע הרב לשער הבסיס הבהיר המפקד כי הרב המכובד ייכנס פנימה לבסיס והנהג ימתין בחוץ...
ברזילי כתב:
בנו סיפר כי כשהיה הרב בן שמונה-עשרה ישב בשיעור אצל הגרי"ד, לימים חמיו, והאחרון זרק מרה בתלמידיו כדרכו אז, וקצף על שאף אחד מהם לא ידע "פסוק מפורש" כמקור לדין מסויים. לאחר מכן התברר שהמקור המפורש הוא במדרש ספרי-זוטא על אותו הפסוק. במקום להפטיר חיוך על הרף הבלתי אפשרי שמציב הרב בפני בחורים אמריקאיים צעירים, תגובתו של הנער אהרן הייתה לעבור מדי שבוע על הפרשה עם כל מדרשי ההלכה, יחד עם הראשונים במקראות גדולות, במשך השנה שאחריה
משנתו סדורה לו בששה סדרים, ספרי וספרא (2), ראב"ן וראבי"ה,
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 88 אורחים