מחולת המחנים כתב:אינני יודע אם זה המקום והנושא המתאים, אך שאלה זו מנקרת במוחי זה זמן רב:
בעבר, זכור לי שהיה נקרא הרה"ק מצאנז קלויזענבורג בשם בעל הדברי יציב ע"ש ספרו שו"ת דברי יציב, ואילו היום מכנים אותו יותר ויותר בעל שפע חיים.
והרי בשם דברי יציב מרומז גם שמו [ר'] יקותיאל יהודה בן צבי, וביותר שרוב בית צאנז ניתנו שמות ספריהם בשם דברי, וא"כ אני שואל מה טעם השינוי.
רימנובער אייניקעל כתב:הרב רובשקין: "מיד בהתחלה כשנתנו אותי במאסר, שלח לי אחד את הספר 'לפיד האש' על מרן זי"ע,(תולדות הרה"ק מ'קלויזענבורג זיע"א) וכשקראתי בו נתחזקתי ביותר, ובפרט מהתיאור הנורא והנרגש שכתוב שם (ח"א עמ' רפא-רפג) על אופן אמירת הווידוי של מרן זי"ע בערב יום כיפור לאחר המלחמה, שבכה ואמר, וכי אנו בגדנו, וכי אנו גזלנו, ממי גלזנו במחנות, וכי אנו לצנו? מי התלוצץ במחנות, וכי מרדנו בה'? והלא קבלנו הכל באהבה... (ראה שם: בליל התקדש יום הכיפורים, אחרי תפילת "כל נדרי", נשא מרן זי"ע מדברותיו חוצבי-להבה בבית מדרשו אצל ארון הקודש הפתוח, והרעיש עולמות. הפעם דיבר בעיקר כלפי שמיא, דברי סניגוריה על ישראל קדושים, והוא דיבר בבכיה גדולה מתוך סערת רוח ורגש. המלים יצאו ישר מלבו, כשבידו המחזור הפתוח, והוא קורא מתוך הוידוי "אשמנו, בגדנו..." אולם המשמעות שונה מן המקובל. הוא הגיד את המלים דרך שאלה ובניגון של פליאה: "אשמנו?! בגדנו?!"... הוא עשה כביכול פלילות עם קונו. "אשמנו?" תמה ושאל. "בגדנו?" האם חלילה בגדנו באלקים ולא שמרנו לו אמונים? "גזלנו?" ממי גזלנו באושביץ ובמיהלדארף? האם היה בכלל ממי לגזול? כאן עצר לפתע, כמי שנזכר מה, ויקרא: "אכן, אנכי הגזלן... אתוודה... יום אחד בשובי מעבודת הפרך, צנחתי על הדרגש שלי בצריף לנוח מעט, והנה נתפס עורי הצפוד בין שני קרשים ולא יכולתי לנוע... נסיתי להשתחרר בחזקה, בשארית כוחי, ועורי נקרע כלשהו מעל עצמותי... הדם התחיל שותת... "אוי" נפלטה מפי גניחה חרישית, בלא- משים... גנחתי חרש, אבל היה די בגניחה זו כדי להעיר משנתו אסיר שכן בדרגש סמוך... ובכן "גזלנו", גזלתי שינה מאדם עייף... זוהי הגזילה היחידה שנכשלתי בה..." ואני מתוודה לפניך רבש"ע באגרוף על לבי: "חטאתי..."
אחר המשיך וקרא מתוך המחזור הלאה: "דיברנו דופי?" הרי בכלל לא נותר לנו כח לדיבורים. הלא אם שרדה עדיין טיפת כח ב"רוח ממללא" חסכנו אותו עבור הנוגשים האכזרים מ-ס"ס שנוכל להשיב כראוי לשאלותיהם! "העוינו?" "הרשענו?" מי? אנחנו? "לצנו?" מי יכול היה בכלל להתלוצץ שם? "מרדנו?" מרדנו בך רבש"ע? הלא קיבלנו וספגנו בהכנעה כל מכה מתוך ידיעה כי "אתה צדיק כל הבא עלינו"! מרדנו ברשעים? וכי יכולנו למרוד אפילו אם רצינו? וכה קרא מרן זי"ע והמשיך פיסקא אחרי פיסקא ב"אשמנו" וב"על חטא", כשהוא מסלק אחד לאחד את כל הפשעים והעוונות, כמי שאינם נוגעים כלל לשרידי ההשמדה. לא "הרשענו". לא "פשענו". הוידוי הזה לא נכתב בשבילנו - והוא סגר את המחזור. הקהל היה מופתע והמום מדבריו...).
מתפעל כתב:"מהי המצוה הכי קשה לקיים?
הגה"ק האדמו"ר מקלויזנבורג זצ"ל הביא בשם הגר"א (ללא מקור) שאמר לתלמידיו כי המצוה לשמוח בסוכות ובפסח, שלא להסיח דעת מהשמחה כל שבעת הימים, היא המצוה הכי קשה שיש. [שיחת סעודה שלישית , תרומה תשל"ז].
היכן יש מהגר"א ששמחת החג היא המצוה הכי קשה?
מתפעל כתב:לעומקו, מה זה נכב"ב?
מתפעל כתב:אבל איפה זה נדפס שכך אמר?
מתפעל כתב:מה הכוונה אשכול המיועד? יש אשכול מיוחד לברר אם נושא מסויים כבר נידון כאן?
רימנובער אייניקעל כתב:
הרבי מצאנז: "שנאת עולם לעם עולם... אבי זי"ע היה אומר שלא יתמה בכלל אם יספרו לו שהאמריקאים הקימו מחנות וגטאות ליהודים רח"ל, כי הם אותם רשעים ואנטישמיים כמו הגויים ימ"ש באירופה באותן שנים קשות. בכלל היה אבי זי"ע מרבה לדבר על רשעותם של הגויים באמריקה, ולא תמיד הבינו את כוונת דבריו הק', אולם כעת מבינים זאת יותר.
מתפעל כתב:מי כאן עם הרבי?
יציב פתגם כתב:עם הבית ישראל מגור זצ"ל
ח''ל קאליסק כתב:אאל''ט נילד משמאל הוא הרבי מארה''ב.
גביר כתב:סיפר לי הרב אהרן רבינשטיין ז"ל - שהיה רבו של בית הכנסת 'הכיפה' בעיר האבות באר שבע ת"ו - בזמנו שקל האדמו"ר מקלויזנבורג שתי אפשרויות- נתניה ובאר שבע, אולם בבאר שבע כבר ישב אז אדמו"ר חסידי [ראשוני המתיישבים אחרי המלחמה ובריחת הערבים היו ניצולי שואה מהונגריה וסביבתה, ביניהם חסידים רבים, במרוצת השנים עזבו את העיר כמעט כולם וכיום, מתוך כעשרים ריבוא תושבי העיר כ"י, יש כחצי מנין משטרוימלים ותו לא] ועקב החשש מפני 'שני מלכים בכתר אחד' נמנע האדמו"ר מלהתיישב בבאר שבע.
גביר כתב:איני יודע.
בחיפושיו בא בדברים עם פרנסי ציבור... מהם שהציעו לו לבנות את הקריה בסביבות עיר הקודש צפת, בגליל העליון, או בבאר שבע אשר בנגב המרוחק, ובעוד מקומות (גם האדמו"ר מגור מהרש"ב זי"ע, בעל "לב שמחה", הציע לו לשם מטרה זו שטחים מסוימים, בלבד השרון, במרכז הארץ). אפס בגלל סיבות שונות לא התממשה אף אחת מן ההצעות האלה.
מתפעל כתב:אימתי הלך הרבי עם קפטן מיוחד זה?
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 120 אורחים