עמוד 1 מתוך 3
ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ג' אוגוסט 16, 2016 4:38 am
על ידי ישבב הסופר
ישיבת שער השמים - מתחילתה היתה מזוהה יותר - לכאורה - עם אנשי הרב קוק. הגרחי"ל אויערבאך וכו'. וכן היו ליטאיים תלמידי הלש"ם. כיום מרבית המגי"ש הם קנאיים וחסידים, כהגרי"מ שכטר ור' שרגא סעמיועלס ועוד כאלה. האם המקום הפך לאט לקנאי ולחסידי? או שאין שם השתייכות מגזרית או השקפתית?
ובכלל, מי יודע דבר מה על יסודו של ישיבה זו. (אני יודע שהמקום ישן שינת קבע כבר כעשרים שנה, וכל עצמו אינו אלא כמה שיעורים בזוהר וכתבי האר"י, ומשמש בעיקר לבית מדרש ללומדי קבלה).
Re: על ר' שמואל אהרן יודלביץ - ועל רבני המזרחיים בקרב האגודאים
פורסם: ג' אוגוסט 16, 2016 9:02 am
על ידי בברכה המשולשת
ישבב הסופר כתב:יש נושא קשור לזה שכבר קשה לי זמן רב. ישיבת שער השמים - מתחילתה היתה מזוהה יותר - לכאורה - עם אנשי הרב קוק. הגרחי"ל אויערבאך וכו'. וכן היו ליטאיים תלמידי הלש"ם. כיום מרבית המגי"ש הם קנאיים וחסידים, כהגרי"מ שכטר ור' שרגא סעמיועלס ועוד כאלה. האם המקום הפך לאט לקנאי ולחסידי? או שאין שם השתייכות מגזרית או השקפתית?
ובכלל, מי יודע דבר מה על יסודו של ישיבה זו. (אני יודע שהמקום ישן שינת קבע כבר כעשרים שנה, וכל עצמו אינו אלא כמה שיעורים בזוהר וכתבי האר"י, ומשמש בעיקר לבית מדרש ללומדי קבלה).
הגרחיל"א היה חסיד ולא ליטאי.
מראש הישיבה נועדה להוות "ישיבת בית-אל" אשכנזית (יעויין במכתבי התמיכה של מרן הראי"ה למייסדי הישיבה)
למיטב זכרוני היה על זה פעם מאמר בקובץ מגד ירחים
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 1:53 am
על ידי צביב
בברכה המשולשת כתב:
(יעויין במכתבי התמיכה של מרן הראי"ה למייסדי הישיבה)
ם
היכן אפשר לעיין במכתבי התמיכה?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 2:00 am
על ידי חלמישצור
אגרות הראי"ה, תיד, א'שכ, א'שכא, כרוזי הראיה, כט, ועוד.
יחס זה היה הדדי. ראה התייחסויותיהם של ראשי הישיבה, ר' חיים יהודה ליב אוירבך ור' שמעון צבי הלוי הורביץ במכתבים רשמיים מטעם הישיבה אל הרב קוק, אגרות לראיה, ירושלים תש"נ, קג, קז. הרב קוק שימש אז כנשיא הישיבה. שני גדולים אלה היו ממעריצי הראי"ה באופן כללי, מהמזמינים אותו לרבנות העיר, שלחו לו ברכות שנה חדשה אישיות, ביקשו ממנו הסכמות לספריהם, היו מבאי ביתו ועוד, והדבר כמובן השפיע על היחס בין הרב קוק, כאמור נשיא הישיבה, לישיבה עצמה.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 4:04 am
על ידי ישבב הסופר
תשואות חן על המידע, כל מידע נוסף יתקבל בברכה. מעודי היה לי חשק ללמוד יותר על מקום זה.
מצאתי באשכול בספרים וסופרים מכתב מהראי"ה קוק זצ"ל בקשר לישיבה וז"ל
מצאתי לי לחובה קדושה להודיע לכבודכם, שלא ישימו לב כלל לדברי הפלסתר שנכתבו ע"י איזה איש בלתי אחראי כלל נגד הישיבה הקדושה שער השמים שהיא ישיבה מפוארה שהרבה ת"ח מצוינים בנגלה ובנסתר ובעבודה יושבים בה בשקידת תוה"ק, והגבאים והמנהלים שלה הם ג"כ ת"ח מצוינים גדולי תורה ויראה, נוסיף דרכו בקודש לחזק ולאמץ את הישיבה הקדושה הנ"ל ושכרו כפול מן השמים. והרבנים ר' חיים לייב אויערבאך ור' שמעון הורוויץ שליט"א הם גדולים בתורה כל אחד בבחינתו בגדלות מיוחדה, הרב הגאון ר' ח"ל אויערבאך בנגלה וגם בנסתר, והרב הגדול המקובל ר' שמעון הורוויץ בנסתר בחכמת הקבלה וגם בנגלה, והם שניהם ידידי ובאי ביתי וחביבים עלי מאוד.
האם ידוע מה היתה פשר ההתנגדות שהוא רומז אליה? ומה היה הקשר לישיבת בית א-ל של הספרדים?
מצאתי כתבה באנגלית שלא ידעתי מהיכן שאב את המידע שהוא כותב, אבל הוא מביא שבאחד הפעמים שנסע הגרחי"ל לחו"ל, איחרו בישיבה לשלם את החלוקה, ואנשים ריננו שיש למשפחת הגרחי"ל כמה כרמים מהם הם מתפרנסים וכאי' מעל בכספי הקדש ח"ו או משהו בסגנון. הזמינו את הגרחי"ל לבית דין על זה, והרבנית צביה אמרה בפני הדיינים "אמת נכון יש לנו כמה כרמים אבל הם צעירים עדיין ואינם מניבים פרות. יש להם שמות, הראשון שלמה זלמן, השני לייזר, השלישי בערל, והרביעי רפאל דוד..."
עוד נקודה מעניינת היא שבמכתב הראי"ה נרמז שהגרחי"ל ידוע יותר בידיעתו בנגלה מאשר בנסתר. ומעניין שגם בנו שירש את נשיאותו היה כזה, ובעצם נכדו הגר"ש שעומד היום בנשיאות הישיבה ידוע בעיקר על גאונותו העצומה בנגלה. מסתבר שגם שלשתם לא פסחו על תורת הנסתר, אבל לא קנו שם לעצמם בבחי' חכמות בחוץ תרונה. האם הגרש"ז היה לו קשר למעשה עם הישיבה? וכנ"ל לגבי בנו הגר"ש שליט"א?
גם מעניין שמלבד ירושת הנשיאות שעברה לבן הבכור הגרש"ז, ראשות הישיבה עברה לבן אחר, הגרר"ד. וכיום חתנו ר' יחזקאל שלאף עפעס תופס איזה משרה של כבוד. מי יודע בדיוק מי ומי ההולכים ומה משרתם?
ומי הוא הרב ראובן גרוס שמשמש ראש הישיבה לצד הגר"ג רבינוביץ?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:05 am
על ידי גימפעל
ישבב הסופר כתב:ומי הוא הרב ראובן גרוס שמשמש ראש הישיבה לצד הגר"ג רבינוביץ?
מחשובי חסידי בעלזא.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:26 am
על ידי בברכה המשולשת
כמדומני שחלק מהדברים נדונו באשכול על הגה"צ המקובל רבי שמעון הורוביץ
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:33 am
על ידי מתפעל
במה התבטאה חסידותו של הגרחי"ל?
האם התפלל בחסידים או בהגר"א?
האם בצעירותו הסתופף בצל איזה אדמו"ר?
האם התפלל נוסח ספרד?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:37 am
על ידי בברכה המשולשת
מתפעל כתב:במה התבטאה חסידותו של הגרחי"ל?
האם התפלל בחסידים או בהגר"א?
האם בצעירותו הסתופף בצל איזה אדמו"ר?
האם התפלל נוסח ספרד?
בנו הגרשז"א העיד שאביו התפלל בנוסח החסידים
למיטב זכרוני הגרחיל"א היה בן אחר בן לתולדות יעקב יוסף
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:38 am
על ידי גימפעל
בברכה המשולשת כתב:למיטב זכרוני הגרחיל"א היה בן אחר בן לתולדות יעקב יוסף
לתולדות יעקב יוסף לא היו בנים, רק בנות.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:48 am
על ידי בברכה המשולשת
גימפעל כתב:בברכה המשולשת כתב:למיטב זכרוני הגרחיל"א היה בן אחר בן לתולדות יעקב יוסף
לתולדות יעקב יוסף לא היו בנים, רק בנות.
טעות שלי. ראיתי בספרים שהוא היה מצאצאי בעל התולדות, וטעיתי לחשוב שזה בא"ב
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 8:50 am
על ידי מתפעל
אמנם צריך לידע איך מגדירים וקובעים אם אדם חסיד או לא.
יש אומרים שזה תלוי אם לומד בקביעות בספרים חסידיים. כלומר, היכן נמצא לבו.
יש אומרים שהכל תלוי באדם עצמו, אם שואלים אותו: אתה חסיד: ועונה כן, הרי הוא חסיד. - דהיינו זה ענין סוציולוגי.
ויש אומרים שהכל תלוי אם הוא כפוף לאדמו"ר. כשם שאין מלך בלא עם, אין חסיד בלי רעבע.
כעת צריך לבדוק אם הגרחי"ל נחשב לחסיד לפי הפרמטרים דלעיל, ומסתמא יש עוד הגדרות אחרות.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 9:59 am
על ידי עט סופר
גימפעל כתב:בברכה המשולשת כתב:למיטב זכרוני הגרחיל"א היה בן אחר בן לתולדות יעקב יוסף
לתולדות יעקב יוסף לא היו בנים, רק בנות.
בן אחר בן להרב אויערבך חתנו של בעל התולדות.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 1:00 pm
על ידי מלאעולם
בויקיפדיה נכתב שכנשיאי הישיבה כיהן מרן הגרש"ז וכיום בנו מרן הגר"ש ממלא את מקומו..
מישהו יודע במה זה מתבטא??
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 2:41 pm
על ידי פרנקל תאומים
בסוף ספר 'המאור הגדול' על הגרשז"א, ישנו פרק נספח על ישיבת שער השמים, והריני להעתיק משם כמה פרטים, וכדלהלן:
נוסדה בשנת תרס"ו(1906 למניינם)בירושלים בין החומות ת"ו, ע"י הג"ר שמעון הורוויץ-לידער והגרחי"ל אויערבאך (שהיה אז כבן עשרים ושתיים שנים!) .
בתקנות היסוד של הישיבה דקדקו היטב שיכנסו לטרקלינה, רק בני עלייה ובעלי תריסין בנגלה שעברו את שנת הארבעים.
בין השנים תרצ"ג-תש"ך היתה תקופת משבר וירידה בישיבה.
בשנת תש"ח נחרבה הישיבה בעיר העתיקה.הלוחמים מגיני העיר התבצרו בה, מפני גובהה הרב והמקום הרחב שהיה בהיכלה.
כאשר הלגיונרים הערבים כבשו את העיר, הם שמו את הישיבה למאכולת אש יחד עם שמונה עשרה ס"ת ואלפי ספרי קבלה וכתבי יד נדירים שהיו בתוכה. כמה מבני הישיבה שנשארו בה עד היום האחרון ולא נטשוה, נלקחו בשבי הירדני.
אחרי המלחמה, התאספו מעטים מבני הישיבה תחת שרביטם של הגרחי"ל ובנו הג"ר אליעזר יחד עם הג"ר מרדכי גימפל בארג (גיסו של הגרחי"ל)-משגיחה הרוחני של הישיבה, לבנותה מחדש. ולא בנקל עלה בידם להשיג לה שוב מנוחה ונחלה.
בשנת תשי"ד נלב"ע הגרחי"ל, ובשנת תשי"ח נתבקש בחטף לישיבה של מעלה גם בנו הג"ר אליעזר והוא בדמי ימיו, עם פטירתו נטל ע"ע אחיו הג"ר רפאל דוד את נטל הישיבה על כתפיו. אחרי פטירתו של האחרון, נטל ע"ע אחיהם הג"ר אברהם דב את ניהולה.
בשנת תש"ך, קם גרעין חדש בישיבה ע"י חכם הרזים הגה"צ ר' אהרן סלוטקי שכיהן כראשה(תלמידו של הג"ר שמעון הורוויץ-לידער בישיבה מאז היווסדה). מלבד הנ"ל הרביצו תורה בישיבה: הג"ר זאב חשין, הג"ר פישל אייזנבאך, הג"ר דניאל פריש, הג"ר יוסף לייב זוסמן, הג"ר משה לוריא, ויבל"ח הג"ר יעקב מאיר שכטר והג"ר ראובן גרוס.
היום מבנה הישיבה ניצב איתן ברח' רש"י 71 בעיהקת"ו.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 3:17 pm
על ידי פרנקל תאומים
לגבי חסידותו של הגרחי"ל,
ובכן כאמור, היה בא"ב להג"ר אברהם דב אויערבאך מפולנאה (נלב"ע ב' באייר תקע"א,1811 למניינם), חתנו של בעל ה'תולדות יעקב יוסף' מפולנאה. רא"ד היה בעצמו עוד מתלמידי הבעש"ט, ולאחר מכן מתלמידי המגיד הגדול ממעזריטש, שימש כרב בחמלניק ולאחר פטירת חמיו, מ"מ בפולנאה. הוא היה המו"ל של 'תולדות יעקב יוסף' (קוריץ תק"ם), יחד עם גיסו ר' שמשון מרשקוב.
בנו ר' משה זאב היה חתן רבי צבי בן הבעש"ט, ובנו ר' יעקב פנחס היה חתן רבי ברוך ממעז'יבוז' נכדו של הבעש"ט.
(אנציקלופדיה לחסידות, ד"ר אלפסי, בעריכת ד"ר רפאל).
אומנם הגרחי"ל כנראה איננו צאצא של הבעש"ט, כ"א בא"ב לרא"ד מפולנאה דרך בנו רבי דוד אויערבאך שמילא מקום אביו ברבנות חמלניק, ובעקבות דודו רבי שמשון הנ"ל(בן ה'תולדות'), עלה לאר"י והתיישב בטבריה. נלב"ע בכ"ח בכסלו תק"ץ(1829 למניינם), ומצבתו נשתמרה עד היום(שם).
אביו של הגרחי"ל היה רבי אברהם דב(השני)מטבריה, שבשלב כל שהוא חזר לחו"ל ושימש שם כאדמו"ר(!) כפי שהזכירו כאן באחד האשכולות.
(היום יש את יבל"ח רבי אברהם דב מטבריה בהגרש"ז. כמה סימלי שבאופן 'מקרי', ע"י נישואיו לבת הג"ר אשר זאב ורנר אב"ד טבריה, זכה לשמש גם הוא כאב"ד בעיר מגורי אבותיו).
הגרחי"ל כאמור התפלל ב'חסידים שאהל', ובנוסח ספרד. (מרן הגרש"ז שינה בימי נעוריו והתפלל בנוסח אשכנז, ההסבר הרשמי היה שבזה הנוסח התפללו בת"ת ובישיבת עץ חיים, שם למד). לא היה לו אדמו"ר(הוא יכל בעצמו להיות אדמו"ר מכל הסיבות שבעולם...), אבל רבים מבני ירושלים בתקופתו שנמנו על החסידים, לא היה להם אדמו"ר. אחרי הכל, כמה אדמו"רים היו אז באר"י ? ולהיות חסיד ב'שלט רחוק' של רבי המתגורר בחו"ל, אצל רבים, זה לא החזיק ליותר מדור אחד או שניים.
אומנם לגבי שער השמים, צ"ל שהג"ר שמעון הורוויץ מלידא היה ליטאי, ומסתמא גם מסורת הקבלה שלו היתה כזאת. אני לא בטוח שאני צודק, אבל הרושם שלי הוא שמתווה דרכה הקבלית של הישיבה היה בעיקר הג"ר שמעון, ואילו הגרחי"ל אע"פ שמסר שעורים בישיבה, הוא במידה רבה היה זה שהתמסר לביסוסה הכלכלי. הדיוק מדברי הגרא"י קוק מסתבר כנכון, הגרחי"ל היה גדול בנגלה, הו"ל ספרו 'חכם לב' על שו"ע אה"ע, והותיר אחריו עוד כתבים רבים, חידושים, ושו"ת בענייני גיטין ועגונות. אומנם אין ספק שהיה גדול גם בנסתר. אבל הג"ר שמעון לידער נודע בעיקר כמקובל גדול וכצדיק ופרוש.
הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה. כמו לנסות ולהדגיש שלא מדובר בהערכה גרידא לאדם גדול, כ"א הרבה מעבר לכך. הזמנת הגרא"י קוק לרבנות העיר(מה הפירוש 'הזמנה'? הם חתמו על כתב הרבנות שלו עם רבנים אחרים, כפי שהיה מקובל אז למסור 'כתב רבנות' לרב פלוני או אלמוני), לשלוח ברכות 'שנה טובה' לרב הרשמי של העיר שלסיועו בוודאי נזקקו מפעם לפעם, לבקש הסכמות לספריהם ממי שבהחלט הם ראו בו מרא דאתרא, וגם לעלות אל ביתו נאווה קודש מעת לעת, כל אלו ועוד אין בהם כדי להעיד על "הערצה" במובן יוצא דופן, כ"א על תמיכתם ברבנותו בעיר,והערכתם אליו כגדול בתורה ובירא"ש.
כבר ראיתי שיש המדייקים מתוארים שגרתיים לגמרי שנכתבו על הגראי"ק ע"י הפונים אליו(ופעמים רבות לבקשת עזרתו עקב היותו נושא במעמד רשמי המוכר ע"י המנדט הבריטי ועוד) על 'הערצתם' אליו. הראית מאן דהוא המדבר על "מעריצי הרב אלישיב"?
(ותאמין לי שכבודו של הגראי"ק כמו כבודו של כל גדול יקר בעיניי עד מאד).
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 3:58 pm
על ידי גלאגוזים
לאחרונה הזדמן לידי הספר "אמרי שפר" הכולל פנינים עה"ת, שמועות והדרכות ממרן הג"ר אברהם שפירא זצ"ל.
חלקו הראשון של הספר הוא רעיונות על סדר פרשת השבוע, ואילו חלקו השני נקרא בשם "שמועות מוצאי שבת",
סיפורים וורטים שהיה מרן זצ"ל משמיע לפני תלמידיו "בין קודש לחול" דקות ספורות לפני תפילת ערבית במוצ"ש.
השיחות כוללות סיפורים על רבים מגדולי ישראל אותם הכיר, ובתוכם מצאתי היום התייחסות מעניינת [וכמדומני לא ידועה]
לישיבת שער השמים. להלן ציטוט לשון הספר בעמ' רצ"ב [רישומה של שיחה ממוצ"ש עקב תשס"ג]:
"ועוד סיפר מרן שרבי חיים ליב אוירבאך זצ"ל היה חריף במיוחד. וסיפר שהיה סכסוך בין רבי חיים ליב זצ"ל לסבו של מרן,
הגאון רבי צבי הירש כהנא שפירא זצ"ל שהיה מקובל גדול שהקים את "שער השמים" והכניס את הגאון הרב שמעון הורוויץ זצ"ל
ואת רבי חיים ליב זצ"ל - אחר כך עזב ולא בא עוד לישיבה שם (משום סכסוך שהיה שם - י.ד.)"
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 9:19 pm
על ידי חלמישצור
פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה. כמו לנסות ולהדגיש שלא מדובר בהערכה גרידא לאדם גדול, כ"א הרבה מעבר לכך. הזמנת הגרא"י קוק לרבנות העיר(מה הפירוש 'הזמנה'? הם חתמו על כתב הרבנות שלו עם רבנים אחרים, כפי שהיה מקובל אז למסור 'כתב רבנות' לרב פלוני או אלמוני), לשלוח ברכות 'שנה טובה' לרב הרשמי של העיר שלסיועו בוודאי נזקקו מפעם לפעם, לבקש הסכמות לספריהם ממי שבהחלט הם ראו בו מרא דאתרא, וגם לעלות אל ביתו נאווה קודש מעת לעת, כל אלו ועוד אין בהם כדי להעיד על "הערצה" במובן יוצא דופן, כ"א על תמיכתם ברבנותו בעיר,והערכתם אליו כגדול בתורה ובירא"ש.
כבר ראיתי שיש המדייקים מתוארים שגרתיים לגמרי שנכתבו על הגראי"ק ע"י הפונים אליו(ופעמים רבות לבקשת עזרתו עקב היותו נושא במעמד רשמי המוכר ע"י המנדט הבריטי ועוד) על 'הערצתם' אליו. הראית מאן דהוא המדבר על "מעריצי הרב אלישיב"?
(ותאמין לי שכבודו של הגראי"ק כמו כבודו של כל גדול יקר בעיניי עד מאד).
מקבל את הערתך הנכונה
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 9:51 pm
על ידי מחולת המחנים
גלאגוזים כתב:לאחרונה הזדמן לידי הספר "אמרי שפר" הכולל פנינים עה"ת, שמועות והדרכות ממרן הג"ר אברהם שפירא זצ"ל.
חלקו הראשון של הספר הוא רעיונות על סדר פרשת השבוע, ואילו חלקו השני נקרא בשם "שמועות מוצאי שבת",
סיפורים וורטים שהיה מרן זצ"ל משמיע לפני תלמידיו "בין קודש לחול" דקות ספורות לפני תפילת ערבית במוצ"ש.
השיחות כוללות סיפורים על רבים מגדולי ישראל אותם הכיר, ובתוכם מצאתי היום התייחסות מעניינת [וכמדומני לא ידועה]
לישיבת שער השמים. להלן ציטוט לשון הספר בעמ' רצ"ב [רישומה של שיחה ממוצ"ש עקב תשס"ג]:
"ועוד סיפר מרן שרבי חיים ליב אוירבאך זצ"ל היה חריף במיוחד. וסיפר שהיה סכסוך בין רבי חיים ליב זצ"ל לסבו של מרן,
הגאון רבי צבי הירש כהנא שפירא זצ"ל שהיה מקובל גדול שהקים את "שער השמים" והכניס את הגאון הרב שמעון הורוויץ זצ"ל
ואת רבי חיים ליב זצ"ל - אחר כך עזב ולא בא עוד לישיבה שם (משום סכסוך שהיה שם - י.ד.)"
שמעתי פעם שבשעתו התנהל דין תורה בשאלה למי שייכת ישיבת "שער השמים" ורבי חיים ליב אויערבאך הפסיד בד"ת, והבי"ד הורה לפרסם את ההחלטה.
מה עשה רח"ל? שלח את החלטת הבי"ד לנדיבים במעטפה רשמית של המוסד עליה היה כתוב כזה"ל: "ישיבת שער השמים - בראשות ובהנהלת רבי חיים ליב אויערבאך"...
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 17, 2016 10:44 pm
על ידי ישבב הסופר
מי היה רבי צבי הירש כהנא שפירא?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 4:56 am
על ידי נחום וואהלינער
הרח"ל היה ממייסדי ביהמ"ד קהל חסידים בשערי חסד מול ביהכ"נ הגר"א.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 11:12 am
על ידי מתפעל
האם היה הגרחי"ל מגיע מפעם לפעם לסעודה שלישית אצל הרב קוק כפי שבאו לשם מעריציו, כמו הצדיק ר' אריה לוין, והצדיק הגרי"מ חרל"פ?
האם עליהם ניתן לומר מעריצי הרב קוק?
מעניין היה לדעת אילו שאלנו את הגרש"ז זצ"ל אם אביו היה ממעריצי מרן הרב קוק, מה היה עונה.
לא הייתי נופל מהכסא לו אמר כן.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 1:50 pm
על ידי פרנקל תאומים
מתפעל כתב:האם היה הגרחי"ל מגיע מפעם לפעם לסעודה שלישית אצל הרב קוק כפי שבאו לשם מעריציו, כמו הצדיק ר' אריה לוין, והצדיק הגרי"מ חרל"פ?
האם עליהם ניתן לומר מעריצי הרב קוק?
מעניין היה לדעת אילו שאלנו את הגרש"ז זצ"ל אם אביו היה ממעריצי מרן הרב קוק, מה היה עונה.
לא הייתי נופל מהכסא לו אמר כן.
הרב חרל"פ שהיה מלפנים תלמידו של הג"ר הירש מיכל שפירא, לאחר פטירתו, משהכיר את הרב קוק, דבק בו והיה לתלמידו המובהק במלוא המובן של המושג.
הגר"א לוין שהיה מלפנים אחרי בואו ארצה, תלמידו של הגר"ח ברלין, לאחר פטירתו, דבק בהדרגה בהרב קוק, והיה מקורב אליו מאד, מן הסתם היה מגדיר עצמו כתלמידו, אם כי דומני שהוא לא תלמידו באותה המשמעות שהגרימ"ח היה תלמידו.
הגרחי"ל נמנה על מחנה תומכי רבנותו של הרב קוק, ובוודאי ראה בו את המרא דאתרא של עיה"ק ירושת"ו, הוא עסק בצ"צ וגם היתה לו ישיבה, כך שמן הסתם היה יוצא ונכנס ביתו של המרא דאתרא.
מסתבר שהגרחי"ל השתתף מפעם לפעם בסעוד"ש אצל הרב קוק, זו היתה תופעה מקובלת. בשנים שלאחר מכן, בני ישיבות רבים היו באים לסעוד"ש אצל הרב חרל"פ. אין בכך להעיד על כלום, מעבר לעובדא שהם בוודאי ראו בהרב קוק ובהרב חרל"פ אנשים גדולים.
מה שהיה בליבי על המינוח "מעריצי" היה בתרתי:
א) לא מתאים. מעורר אסוטיאציות של 'כוכבים ומעריצים'. לתחושתי זהו ניסיון 'לשווק' את הרב קוק, ע"י הפלגה והדגשה שאין כאן איזו הערכה סטנדרטית לאדם גדול, כ"א 'הערצה'.
(ביחס להרב חרל"פ ההגדרה 'מעריץ' במלוא מובנה בוודאי נכונה. אין ספק שהוא העריץ את רבו בכל ליבו, אבל אפי' ביחס אליו, השימוש הקבוע במינוח הזה, יש בו לענ"ד טעם לפגם וכנ"ל. העובדא היא שגם ביחס להגר"ח מוולוז'ין כלפי הגר"א, הגרב"ב כלפי הגר"ח, או הגרח"ג כלפי החזו"א, איננו רגילים להשתמש במטבע הלשון הזה, אע"פ שהם בוודאי העריצו את רבותיהם לא פחות מהערצתו של הרב חרל"פ כלפי רבו הגראי"ק).
ב) לעיתים קרובות, ההגדרה הזו במובן שאליו היא רומזת כנ"ל, חוטאת לאמת. אני הק' מעריץ את מהר"א מבעלזא וגם את מהר"י מסאטמר, בוודאי שלא יפלא אם אעטר את שמותיהם בתוארים נכבדים(ולא שהם זקוקים לזה ממני חלילה), שהרי אני יודע שהם היו אנשים גדולים. אעפ"כ, אינני רואה את עצמי תלמידם או מחוייב לכל פרטי השקפותיהם, דרכם בהלכה ובהנהגה וכדו'. גם החסידים 'מעריצים' את החזו"א אך לא רואים עצמם מחוייבים להשקפתו או להנהגתו.
יתירה מזאת: הערצתי לגדולים, אין במשמעה בהכרח שאני רואה אותם כ'הגדולים' של דורם,כמתנשאים למעלה מחבריהם או כקברניטי הדור. כמובן שדעתי הק' איננה מעניינת, אבל זהו רק משל לייחסם האפשרי של גדולים ות"ח לגדולים אחרים. יתכן שהפרשנות המילונאית של 'הערצה' נכונה כלפיהם, אבל מה שמונח/נרמז בתוכה פעמים הרבה חוטא לאמת.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 2:32 pm
על ידי גלאגוזים
ישבב הסופר כתב:מי היה רבי צבי הירש כהנא שפירא?
ר' אשר צבי הירש שפירא זצ"ל היה זקנו [אבי אביו] של מרן זצ"ל.
ראה אודותיו כאן:
http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewb ... 15_352.pdfמצ"ב קישור לספרו "התורה והמצוה לריצב"א" [שמשום מה לא מצאתיו ב"אוצר"]
http://www.hebrewbooks.org/35845
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 2:46 pm
על ידי בברכה המשולשת
פרנקל תאומים כתב:מתפעל כתב:האם היה הגרחי"ל מגיע מפעם לפעם לסעודה שלישית אצל הרב קוק כפי שבאו לשם מעריציו, כמו הצדיק ר' אריה לוין, והצדיק הגרי"מ חרל"פ?
האם עליהם ניתן לומר מעריצי הרב קוק?
מעניין היה לדעת אילו שאלנו את הגרש"ז זצ"ל אם אביו היה ממעריצי מרן הרב קוק, מה היה עונה.
לא הייתי נופל מהכסא לו אמר כן.
הרב חרל"פ שהיה מלפנים תלמידו של הג"ר הירש מיכל שפירא, לאחר פטירתו, משהכיר את הרב קוק, דבק בו והיה לתלמידו המובהק במלוא המובן של המושג.
הגר"א לוין שהיה מלפנים אחרי בואו ארצה, תלמידו של הגר"ח ברלין, לאחר פטירתו, דבק בהדרגה בהרב קוק, והיה מקורב אליו מאד, מן הסתם היה מגדיר עצמו כתלמידו, אם כי דומני שהוא לא תלמידו באותה המשמעות שהגרימ"ח היה תלמידו.
הגרחי"ל נמנה על מחנה תומכי רבנותו של הרב קוק, ובוודאי ראה בו את המרא דאתרא של עיה"ק ירושת"ו, הוא עסק בצ"צ וגם היתה לו ישיבה, כך שמן הסתם היה יוצא ונכנס ביתו של המרא דאתרא.
מסתבר שהגרחי"ל השתתף מפעם לפעם בסעוד"ש אצל הרב קוק, זו היתה תופעה מקובלת. בשנים שלאחר מכן, בני ישיבות רבים היו באים לסעוד"ש אצל הרב חרל"פ. אין בכך להעיד על כלום, מעבר לעובדא שהם בוודאי ראו בהרב קוק ובהרב חרל"פ אנשים גדולים.
מה שהיה בליבי על המינוח "מעריצי" היה בתרתי:
א) לא מתאים. מעורר אסוטיאציות של 'כוכבים ומעריצים'. לתחושתי זהו ניסיון 'לשווק' את הרב קוק, ע"י הפלגה והדגשה שאין כאן איזו הערכה סטנדרטית לאדם גדול, כ"א 'הערצה'.
(ביחס להרב חרל"פ ההגדרה 'מעריץ' במלוא מובנה בוודאי נכונה. אין ספק שהוא העריץ את רבו בכל ליבו, אבל אפי' ביחס אליו, השימוש הקבוע במינוח הזה, יש בו לענ"ד טעם לפגם וכנ"ל. העובדא היא שגם ביחס להגר"ח מוולוז'ין כלפי הגר"א, הגרב"ב כלפי הגר"ח, או הגרח"ג כלפי החזו"א, איננו רגילים להשתמש במטבע הלשון הזה, אע"פ שהם בוודאי העריצו את רבותיהם לא פחות מהערצתו של הרב חרל"פ כלפי רבו הגראי"ק).
ב) לעיתים קרובות, ההגדרה הזו במובן שאליו היא רומזת כנ"ל, חוטאת לאמת. אני הק' מעריץ את מהר"א מבעלזא וגם את מהר"י מסאטמר, בוודאי שלא יפלא אם אעטר את שמותיהם בתוארים נכבדים(ולא שהם זקוקים לזה ממני חלילה), שהרי אני יודע שהם היו אנשים גדולים. אעפ"כ, אינני רואה את עצמי תלמידם או מחוייב לכל פרטי השקפותיהם, דרכם בהלכה ובהנהגה וכדו'. גם החסידים 'מעריצים' את החזו"א אך לא רואים עצמם מחוייבים להשקפתו או להנהגתו.
יתירה מזאת: הערצתי לגדולים, אין במשמעה בהכרח שאני רואה אותם כ'הגדולים' של דורם,כמתנשאים למעלה מחבריהם או כקברניטי הדור. כמובן שדעתי הק' איננה מעניינת, אבל זהו רק משל לייחסם האפשרי של גדולים ות"ח לגדולים אחרים. יתכן שהפרשנות המילונאית של 'הערצה' נכונה כלפיהם, אבל מה שמונח/נרמז בתוכה פעמים הרבה חוטא לאמת.
יעויין בקונטרס אור שלמה למע"כ ידידי הגה"צ רבי עמיחי ישראל כנרתי שליט"א שהגרחיל"א אכן היה בא לסעודה שלישית באופן קבוע.
הערצה במקור נאמר כלפי הקב"ה
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 18, 2016 9:14 pm
על ידי איש_ספר
מתוך המהדורה החדשה שהופיעה בשנת תשס"ו ע"י נינו הגרב"צ שליט"א (ותכנס לאוצר בג' הקרובה)
![מהדורה.jpg](./download/file.php?id=35807&sid=fbe8811a89c3747e53dc2745c6c36c5b)
- מהדורה.jpg (316.68 KiB) נצפה 16603 פעמים
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ד' אוגוסט 24, 2016 3:26 am
על ידי צבי וחמיד
מבן משפחתו הקרובה של הגרחיל שמעתי את תחילת הסיפור,
הגרחיל חלם בלילה על הצורך בהקמת ישיבה לתורת הנסתר בדרך האשכנזית, והשכים לשתף בחלומו את הגרש הורוויץ, כאשר הגרש מספר לו על חלומו אף הוא כהגרחיל, ויהי הדבר לפלא.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 25, 2016 8:53 pm
על ידי לעומקו של דבר
גלאגוזים כתב:לאחרונה הזדמן לידי הספר "אמרי שפר" הכולל פנינים עה"ת, שמועות והדרכות ממרן הג"ר אברהם שפירא זצ"ל.
חלקו הראשון של הספר הוא רעיונות על סדר פרשת השבוע, ואילו חלקו השני נקרא בשם "שמועות מוצאי שבת",
סיפורים וורטים שהיה מרן זצ"ל משמיע לפני תלמידיו "בין קודש לחול" דקות ספורות לפני תפילת ערבית במוצ"ש.
השיחות כוללות סיפורים על רבים מגדולי ישראל אותם הכיר, ובתוכם מצאתי היום התייחסות מעניינת [וכמדומני לא ידועה]
לישיבת שער השמים. להלן ציטוט לשון הספר בעמ' רצ"ב [רישומה של שיחה ממוצ"ש עקב תשס"ג]:
"ועוד סיפר מרן שרבי חיים ליב אוירבאך זצ"ל היה חריף במיוחד. וסיפר שהיה סכסוך בין רבי חיים ליב זצ"ל לסבו של מרן,
הגאון רבי צבי הירש כהנא שפירא זצ"ל שהיה מקובל גדול שהקים את "שער השמים" והכניס את הגאון הרב שמעון הורוויץ זצ"ל
ואת רבי חיים ליב זצ"ל - אחר כך עזב ולא בא עוד לישיבה שם (משום סכסוך שהיה שם - י.ד.)"
אם אין כאן שגיאה בהעתקה, כוונת הסיפור היא - שהגרחי"ל היה חריף, הגרצ"ה שפירא הקים את שער השמים, הביא לשם את הגרחי"ל והגר"ש הורביץ, וכאשר היה סכסוך ביניהם, עזב הגרחי"ל את הישיבה מחמת חריפותו?!?!?!?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 25, 2016 9:04 pm
על ידי פרנקל תאומים
ר' לעומקו,
כוונת המספר היא לכאו' שהג"ר צבי זצ"ל עזב את הישיבה מחמת הסכסוך.
ולענין החריפות, נדמה לי שכוונת המספר היתה לו' עובדא זו בפנ"ע, כלו' לספר שהגרחי"ל היה חריף. ובנוסף לספר שסבו הביא את הגרחי"ל לשער השמים, ולבסוף סבו עזב את הישיבה מחמת סכסוך שנוצר ביניהם.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ה' אוגוסט 25, 2016 9:57 pm
על ידי לעומקו של דבר
פרנקל תאומים כתב:ר' לעומקו,
כוונת המספר היא לכאו' שהג"ר צבי זצ"ל עזב את הישיבה מחמת הסכסוך.
ולענין החריפות, נדמה לי שכוונת המספר היתה לו' עובדא זו בפנ"ע, כלו' לספר שהגרחי"ל היה חריף. ובנוסף לספר שסבו הביא את הגרחי"ל לשער השמים, ולבסוף סבו עזב את הישיבה מחמת סכסוך שנוצר ביניהם.
אהה.
מכל מקום זה שהגרצ"ה פתח את הישיבה - ולא הגרחי"ל איש המעש ביחד עם רש"ה ע"פ חלום כפי שכל ירושלים ידעה ויודעת - אלא אדרבא שהוא הביא אותם, גם זה חידוש מעניין.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: ו' אוגוסט 26, 2016 1:43 am
על ידי ישבב הסופר
קיבלתי מחכ"א סריקה של עמוד ראשון מתוך פסק דין של ביד"צ בירושלים משנת תרפ"ג, בדבר סכסוך שנתהווה בין גבאי ישיבת שער השמים הרבנים הגאונים רבי שמעון צבי הורביץ ורבי חיים ליב אויערבך זצ"ל, ובין לומדי הישיבה. באי כוח לומדי הישיבה היו הרבנים רבי משה מרדכי חייקין, הרב יצחק דוד רויזינשטיין, הרב אברהם חיים בונימאוויץ, והרב נחום ערליך זצ"ל.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 3:41 am
על ידי אספקלריא
צבי וחמיד כתב:מבן משפחתו הקרובה של הגרחיל שמעתי את תחילת הסיפור,
הגרחיל חלם בלילה על הצורך בהקמת ישיבה לתורת הנסתר בדרך האשכנזית, והשכים לשתף בחלומו את הגרש הורוויץ, כאשר הגרש מספר לו על חלומו אף הוא כהגרחיל, ויהי הדבר לפלא.
לעומקו של דבר כתב:מכל מקום זה שהגרצ"ה פתח את הישיבה - ולא הגרחי"ל איש המעש ביחד עם רש"ה ע"פ חלום כפי שכל ירושלים ידעה ויודעת - אלא אדרבא שהוא הביא אותם, גם זה חידוש מעניין.
סיפור החלום מאוד מפורסם. ונדפס בספר "קול חוצב" (תולדות הגה"צ ר' שלום שבדרון) עמ' 44-45:
![קול חוצב עמוד 44.jpg](./download/file.php?id=35971&sid=fbe8811a89c3747e53dc2745c6c36c5b)
- קול חוצב עמוד 44.jpg (71.01 KiB) נצפה 16253 פעמים
![קול חוצב עמוד 45.jpg](./download/file.php?id=35970&sid=fbe8811a89c3747e53dc2745c6c36c5b)
- קול חוצב עמוד 45.jpg (17.13 KiB) נצפה 16253 פעמים
כנראה הידיעה על פתיחת ישיבת שער שמים ע"י הגרצ"ה הנ"ל אינה מדוייקת. וישנם מקורות רבים שהישיבה נוסדה ע"י הג"ר שמעון הורביץ (לידר) יחד עם הגרחי"ל אויערבך.
הגר"ש הורביץ כותב בהקדמת ספרו "קול מבש"ר" (ירושלים תרפ"ג), עמ' 10, שהוא ייסד את הישיבה, וז"ל שם:
"ולימוד הק' חכמת האמת
כבר עלה בידי לייסד בע"י בהשתדלות נמרץ ובמס"נ ישיבה קדושה היחידה במינה בעולם אשר בשם
שער השמים יכונה הנוסד בהסכמות רבנים גאונים צדיקים כמבואר באורך בהתעודות היקרות של הישיבה הנז', אשרי עין רואה כל זאת איך קיבוץ גדול של ת"ח מצוייני ויקירי ירושלם לומדים והוגים כל יום ויום שעורין תמידין כסדרן בנגלה ובנסתר ועובדים ה' בכונת האריז"ל".
![קול מבשר עמוד 10.jpg](./download/file.php?id=35968&sid=fbe8811a89c3747e53dc2745c6c36c5b)
- קול מבשר עמוד 10.jpg (92.58 KiB) נצפה 16253 פעמים
וכן ראה בספר שנה "ארשת" (ירושלים תש"ד) פירסום על ישיבת שער השמים:
![ארשת ספר שנה.jpg](./download/file.php?id=35969&sid=fbe8811a89c3747e53dc2745c6c36c5b)
- ארשת ספר שנה.jpg (38.96 KiB) נצפה 16253 פעמים
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 12:54 pm
על ידי מילה בסלע
ציטוטיו של "אספקלריא" סותרים את עצמם, שכן הגר"ש הורביץ כותב שהוא יסד את ישיבת שער השמים ולא הזכיר שיסד בשותפות עם הגחי"ל כפי שמספרים צאצאיו של הגחי"ל ומנהלי שער השמים כיום.
לגופם של דברים, רצו"ב מספר מסמכים מארכיוני: העדה החרדית, הרבנות הראשית והספריה הלאומית.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 2:57 pm
על ידי לעומקו של דבר
מילה בסלע כתב:ציטוטיו של "אספקלריא" סותרים את עצמם, שכן הגר"ש הורביץ כותב שהוא יסד את ישיבת שער השמים ולא הזכיר שיסד בשותפות עם הגחי"ל כפי שמספרים צאצאיו של הגחי"ל ומנהלי שער השמים כיום.
לגופם של דברים, רצו"ב מספר מסמכים מארכיוני: העדה החרדית, הרבנות הראשית והספריה הלאומית.
מעניין, איפא לפי הפס"ד ההוא מוטל גם עלינו לקרוא לו 'מייסד', שכן כך מופיע בפס"ד שפסקו שהוא המייסד...
אלא שכנראה בפס"ד של הבד"ץ דהע"ח - חצי שנה לפני - חתמו בהיפוך, אז תלוי כמו מי נפסוק... אם כי שם לא מוזכר רצ"ה שפירא. מעניין.
מילה,יש לך שכתוב מכתב הראי"ה?
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 3:41 pm
על ידי לעומקו של דבר
פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה.
מי יודע עם מי הוא סגר חשבון הפעם?
ועכשיו, היכונו לצדקנות...
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 3:51 pm
על ידי לא ידען
לעומקו של דבר כתב:פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה.
מי יודע עם מי הוא סגר חשבון הפעם?
ועכשיו, היכונו לצדקנות...
תגובה לגופו של גולש.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 4:05 pm
על ידי לעומקו של דבר
לא ידען כתב:לעומקו של דבר כתב:פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה.
מי יודע עם מי הוא סגר חשבון הפעם?
ועכשיו, היכונו לצדקנות...
תגובה לגופו של גולש.
כראוי למי שנוהג לכתוב בקביעות מציקה לגופם של 'קבוצות' בעם ישראל.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 4:06 pm
על ידי פרנקל תאומים
לעומקו של דבר כתב:פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה.
מי יודע עם מי הוא סגר חשבון הפעם?
ועכשיו, היכונו לצדקנות...
'הוא' משתדל לסגור חשבון עם האמת, ו'הוא' כבר הבחין היטב שהיא לעיתים בלתי נעימה לכב', ואעפ"כ.
(דווקא להרב חלמישצור היא נעימה טובא).
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 4:15 pm
על ידי פרנקל תאומים
לעומקו של דבר כתב:כראוי למי שנוהג לכתוב בקביעות מציקה לגופם של 'קבוצות' בעם ישראל.
ידידי, עמדתך במפת הקב חומטין ידועה זה מכבר, ולפלא שאתה רואה צורך לדוחסה בהקשר שהוא לחלוטין בלתי רלוונטי.
ואגב 'צדקנות', השורה שציטטתי ממך כאן, מדיפה ריח חריף של צדקנות שלא לומר צביעות, במינון לא מבוטל.
Re: ישיבת שער השמים - תולדותיה ומטרתה
פורסם: א' אוגוסט 28, 2016 4:32 pm
על ידי לייטנר
פרנקל תאומים כתב:לעומקו של דבר כתב:פרנקל תאומים כתב:הרב חלמישצור,
אם יורשה לי, הנוסח "ממעריצי הראי"ה" השגור אצל אלו החפצים לרומם את קרנו בקרב הציבור, לענ"ד מוגזם ומעורר אסוטיאציות לא מכבדות, כמו 'מעריצים' של כוכבי זמר או כוכבי ספורט. אאל"ט רק אצלכם ואצל קבוצה נוספת(שגם לה יש ענין לרומם את קרנו של מנהיגם הרוחני בקרב הציבור התורני)משתמשים באורח קבע בביטוי הזה.
מי יודע עם מי הוא סגר חשבון הפעם?
ועכשיו, היכונו לצדקנות...
'הוא' משתדל לסגור חשבון עם האמת, ו'הוא' כבר הבחין היטב שהיא לעיתים בלתי נעימה לכב', ואעפ"כ.
(דווקא להרב חלמישצור היא נעימה טובא).
על כן כבר נאמר ולמוכיח בשער יקושון...
הביטוי 'מעריצי ביחס לראי"ה נאמר כבר בחייו של הראי"ה בחתימת מכתב אליו.
אגב, הראי"ה לא היה היחיד שהשתמשו כלפיו בביטוי זה.אני מניח שהשימוש במילה זו הוא המרה של המילה המתבקשת 'חסידי', אך בגלל המטען הרב שהיא נושאת עמה, המירוה.