עמוד 5 מתוך 20
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 2:42 am
על ידי לבי במערב
עובדיה חן כתב:אם כוונתו כמו רש"י לא היצ"ל במימרה אלא ואגין ה בעדו.
[אף אם כוונתו כעין מ"ש רש"י:] הוסיף תיבת 'במימרה' להרחיק ההגשמה.
וראה בארוכה ב'
תרגום המבואר'.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 5:41 am
על ידי אראל
וירד ה' לראות את המגדל וגו', הבה נרדה
בשניהם פי' אונקלס 'וירד' ואתגלי, 'נרדה' נתגלי
למה שינה התרגום לפרש, מלשון ירידה ללשון גילוי
[כמובן שאין כבוד כלפי מעלה לכתוב לשון ירידה, אבל דרך התרגום להסב פשט המקרא משום זה?]
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 5:51 am
על ידי ישראליק
אראל כתב:וירד ה' לראות את המגדל וגו', הבה נרדה
בשניהם פי' אונקלס 'וירד' ואתגלי, 'נרדה' נתגלי
למה שינה התרגום לפרש, מלשון ירידה ללשון גילוי
[כמובן שאין כבוד כלפי מעלה לכתוב לשון ירידה, אבל דרך התרגום להסב פשט המקרא משום זה?]
ראה אגרא דכלה על אתר (על ת"א); פרשגן, בראשית, עמ' 940
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 5:54 am
על ידי אראל
ישראליק כתב:אראל כתב:וירד ה' לראות את המגדל וגו', הבה נרדה
בשניהם פי' אונקלס 'וירד' ואתגלי, 'נרדה' נתגלי
למה שינה התרגום לפרש, מלשון ירידה ללשון גילוי
[כמובן שאין כבוד כלפי מעלה לכתוב לשון ירידה, אבל דרך התרגום להסב פשט המקרא משום זה?]
ראה אגרא דכלה על אתר (על ת"א); פרשגן, בראשית, עמ' 940
יישר כחך!
חילך לאורייתא!
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 6:50 am
על ידי עזריאל ברגר
אראל כתב:כמובן שאין כבוד כלפי מעלה לכתוב לשון ירידה, אבל דרך התרגום להסב פשט המקרא משום זה?
כן. כפי שהובא באשכול זה בשאלה הקודמת על התרגום.
Re: פרשת נח: האם נח הקריב גם מהחיות הטהורות
פורסם: א' אוקטובר 25, 2020 7:23 am
על ידי בקרו טלה
חד ברנש כתב:בבראשית ח כ: "וַיִּבֶן נֹחַ מִזְבֵּחַ לַיהֹוָה וַיִּקַּח מִכֹּל הַבְּהֵמָה הַטְּהֹרָה וּמִכֹּל הָעוֹף הַטָּהוֹר וַיַּעַל עֹלֹת בַּמִּזְבֵּחַ".
האם "מכל הבהמה הטהורה" בא לאפוקי שלא הקריב גם מן החיות הטהורות?
עי' פרדר"א פכ"ג וברד"ל או' סח
"ונכרתה הנפש ההיא מעמיה" - פירוש?
פורסם: ב' אוקטובר 26, 2020 5:41 pm
על ידי תלמיד-חכמים
בפרשתנו (יז, יד) נזכר עונש הכרת בפסוק זה.
מה פירוש המילה "מעמיה", ומדוע הוא בלשון רבים, בעוד אונקלוס מתרגמו בלשון יחיד?
האם יש קשר ל"ויאסף אל עמיו"?
Re: "ונכרתה הנפש ההיא מעמיה" - פירוש?
פורסם: ב' אוקטובר 26, 2020 5:57 pm
על ידי בערקע חייט
כך מופיעה מילה זו על פי רוב. ויש לתרגמו על שבטי ישראל הנקראים "עמים" (כמו "אף חובב עמים", "עמים הר יקראו"). ראה אבן עזרא על פסוק ראשון שבפרשת אמור.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 2:51 pm
על ידי חיימקה
היכן היא גרסת רבינו האי?
ומה המשמעות בשי"ן ימנית?
[
![חומש אשורי - פוזן.jpg](./download/file.php?id=97718&sid=420f5702a9fc44c4e653ce687deef6bd)
- חומש אשורי - פוזן.jpg (114.03 KiB) נצפה 8047 פעמים
[כאן בתמונה לא נראה, אבל במהדורה החדשה של חומש זה כתב כן להדיא, שהשי"ן ימנית לדעת רבינו האי]
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 4:13 pm
על ידי נוריאל עזרא
חיימקה כתב:היכן היא גרסת רבינו האי?
ומה המשמעות בשי"ן ימנית?
[
[כאן בתמונה לא נראה, אבל במהדורה החדשה של חומש זה כתב כן להדיא, שהשי"ן ימנית לדעת רבינו האי]
אולי זה יעזור:
https://tablet.otzar.org/pages/?&restor ... ook=105561https://tablet.otzar.org/pages/?&restor ... ook=621162הם כותבים כן בשם ספר יא"ר ראה כאן:
https://tablet.otzar.org/pages/?&restor ... ook=191349שהכוונה לספר של חכם קדמון שנקרא פתשגן ושד"ל מצאו וקרא לו כן כי יצא בשנת יא"ר
אני מצרף את הספר מה"ב ותצלום משם
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 5:15 pm
על ידי מה שנכון נכון
נוריאל עזרא כתב:רד"ל מצאו וקרא לו כן כי יצא בשנת יא"ר
שד"ל. הועתק.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 6:01 pm
על ידי נוריאל עזרא
מה שנכון נכון כתב:נוריאל עזרא כתב:רד"ל מצאו וקרא לו כן כי יצא בשנת יא"ר
שד"ל. הועתק.
תודה רבה, תיקנתי בהודעה(כתבתי רד"ל בטעות).
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 7:35 pm
על ידי נוריאל עזרא
עכשיו אני רואה שבספר הראשון שקשרתי אליו בספר תורגמנא א' כתב כן בשם היא"ר בשם רב האי גאון בספרו שבולת, שנוסחאתו הייתה נשרופינון.
ואין זה נכון שד"ל כתב בשם ספר פתשגן שנוסחאתו הייתה נשרופינון, ושכתב עוד הפתשגן שלרב האי ב'שבולת' ר"ל ולא סבולת שזה מרמז על שין שמאלית, כלומר בשין ימנית ולא בספרו שבולת כפי שכתב בספר תרגומנא א'. ולא היה לרב האי כלל ספר שבולת.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ד' אוקטובר 28, 2020 8:52 pm
על ידי חיימקה
ייש"כ
בעיקר תמהתי מה זה שׁרף בשי"ן ימנית, בעברית בת ימינו אינו.
ובאמת ראיתי כעת בויקימילון שמביאים זאת בשם לשון חז"ל שאינה בימינו.
צריך לבדוק איך נקדו זאת בגמ' בימינו [שוטנשטיין, עוז והדר, שטיינזלץ בע"ז כט: "שורפה חיה". והמעלה שכמ"ה.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' אוקטובר 29, 2020 12:00 am
על ידי נוריאל עזרא
חיימקה כתב:ייש"כ
בעיקר תמהתי מה זה שׁרף בשי"ן ימנית, בעברית בת ימינו אינו.
ובאמת ראיתי כעת בויקימילון שמביאים זאת בשם לשון חז"ל שאינה בימינו.
צריך לבדוק איך נקדו זאת בגמ' בימינו [שוטנשטיין, עוז והדר, שטיינזלץ בע"ז כט: "שורפה חיה". והמעלה שכמ"ה.
בשפה ברורה(עוז והדר) ניקדו בשין שמאלית.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' אוקטובר 29, 2020 1:51 am
על ידי נוריאל עזרא
נוריאל עזרא כתב:חיימקה כתב:ייש"כ
בעיקר תמהתי מה זה שׁרף בשי"ן ימנית, בעברית בת ימינו אינו.
ובאמת ראיתי כעת בויקימילון שמביאים זאת בשם לשון חז"ל שאינה בימינו.
צריך לבדוק איך נקדו זאת בגמ' בימינו [שוטנשטיין, עוז והדר, שטיינזלץ בע"ז כט: "שורפה חיה". והמעלה שכמ"ה.
בשפה ברורה(עוז והדר) ניקדו בשין שמאלית.
גם יש לשים לב לב' קושיות ששד"ל מקשה על פירוש זה: א) לא מצינו למילה זו חבר בלשון ארמית(אך מסתייג ואומר שאין לא מצינו ראייה)
ב) רחוק להביא ראייה מ'שורפה חי'.[ כנראה כי שם הפירוש מלשון גומע ומה שייך לשון ייבוש שם)
ועל כן על אף שמקבל גרסת ונישרופינין על פני גרסת נוקדינון כי כן הוא בספר יא"ר(פתשגן) וכן הוא בב' דפוסים עתיקים וכן היא גרסת רב האי גאון אעפ"כ מחמת קושייותיו כותב שהעיקר בשין שמאלית.
אכן בספר פתשגן שהבאתי לעיל הביא דברי הפתשגן ודברי רב האי גאון והוסיף: "וכבר הבאתי דבריו אלה בספרי אוהב גר ואז לא ידעתי כי ממסורת התרגום לקחו" ע"כ.
ונראה קצת שחוזר בו מהכרעתו שהעיקר בשין שמאלית כי שין ימנית מקורו ממסורת התרגום.
ואם משהו יודע על איזה מסורת תרגום הוא מדבר ויכול להביא לכאן תבוא עליו ברכה.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' אוקטובר 29, 2020 3:11 pm
על ידי חיימקה
בשוטנשטיין ניקדו בשי"ן ימנית.
וציינו בהערה לערוך - שרף א, שם לעו"ז ניקד בשי"ן שמאלית.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' אוקטובר 29, 2020 11:35 pm
על ידי נוריאל עזרא
העיר לי יהודי יקר בפרטי וז"ל: "זה לא מספר פתשגן אלא ממסורת התרגום. שד"ל מעיר על המסורה ומוסיף שהערת המסורה הובאה כבר בספר פתשגן וכו'.".
ורוב תודות לו על ההערה ושהעמיד דברים על דיוקם.וגם שאלתי איפה ספר המסורת ששד"ל מזכיר נפלה כי זהו הספר הזה שלפנינו.
אבן עזרא הראשון בפרשת וירא
פורסם: א' נובמבר 01, 2020 8:29 pm
על ידי בערקע חייט
"וירא" - הנה קצת אמרו, כי השם ג' אנשים הוא אחד והוא ג' ולא יתפרדו. והנה שכחו "ויבאו שני המלאכים סדומה".
מה זה? אמונת השילוש הנוצרית?
Re: אבן עזרא הראשון בפרשת וירא
פורסם: א' נובמבר 01, 2020 8:56 pm
על ידי נוריאל עזרא
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' נובמבר 01, 2020 9:45 pm
על ידי עובדיה חן
מי מדבר בעניין קבלת מתנות של אברהם מפרעה כמש"כ למען יטב לי בעבורך,לעומת מלך סדום שאפילו שרוך נעל לא היה מעוניין לקבל ממנו?
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' נובמבר 01, 2020 9:58 pm
על ידי עזריאל ברגר
עובדיה חן כתב:מי מדבר בעניין קבלת מתנות של אברהם מפרעה כמש"כ למען יטב לי בעבורך,לעומת מלך סדום שאפילו שרוך נעל לא היה מעוניין לקבל ממנו?
viewtopic.php?t=24430
מה הניסיון בעקידה לדעת הרד"ק? והאם מישהו ידע מהעקידה?
פורסם: ד' נובמבר 04, 2020 11:20 am
על ידי יוסף חיים אוהב ציון
רד"ק על בראשית פרק כ"ב פסוק א'
וענין הנסיון קשה מאד לספרו על האל, כי הוא חוקר לב ומבין כליות וידע כי אברהם יעשה מצותו, ואם להודיע לבני עולם הנה לא היה שם בעת העקדה אלא אברהם ובנו יצחק, כי אפילו נעריו שהלכו עמו לא ידעו בזה הדבר ומי הודיע דבר זה לעולם, ואפילו היה הוא מספר מי מאמין לו. והאמת כי הנסיון הזה להראות לבני עולם אהבת אברהם השלמה, ולא נעשה לאותם הדורות אלא לדורות הבאים המאמינים בתורה שכתב משה רבינו מפי האל ובספוריה, שיראו עד היכן הגיע אהבת אברהם לאל וילמדו ממנה לאהבה את ה' בכל לבבם ובכל נפשם. כי אברהם היה אוהב את יצחק יותר מנפשו כי הוא היה זקן, ואם ימות הוא ימות בטבעו בשיבה טובה זקן ושבע ימים, אבל בנו היה נער ועדיין לא היה לו אשה ובנים ולא נהנה מן העולם, ואם ימות הוא יהיה הדבר קשה לאברהם מאד, ועוד שהיה לו כן זקונים. וכשאמר לו האל שיעלהו שם לעולה היתה כל אהבה והחיבה כאין בעיניו, ולא שאל ולא נסה הלא אמרת כי ביצחק יקרא לך זרע, אלא כיון שאמר לו האל עשה כך מיד השכים ומהר לעשות רצון האל, ולא חשב שום אהבה כנגד אהבתו. ובאמת קודם שנכתבה התורה וספוריה היה הדבר הגדול הזה מסור לזרע אברהם יצחק ויעקב כי יצחק מסר ליעקב ויעקב לבניו, ואחר שנכתבה התורה לבני יעקב נתפרסם הדבר בעולם יש מאמינים ויש שאינם מאמינים. והיום כמה שנים מיום שבטלה עבודת הצלמים והאלילים מאמינים רוב העולם בתורת משה רבינו ובספוריה, אלא שחולקים עלינו על המצות שאומרים כי דרך משל נאמרו. ובהאמין רוב בני העולם הספור הגדול הזה, הוא עדות גדולה על אברהם אבינו שהיה אוהב האל אהבה שלמה ותמה, וראוי לאדם ללמוד הימנו דרך אהבתו.
היש חולקים בזה?
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' נובמבר 05, 2020 5:44 am
על ידי בערקע חייט
האם יכול מישהו לתרגם לי דברי ר' עקיבא (מסכת ידים פ"ג מ"ה), "שאין כל העולם כלו כדאי כיום שניתן בו שיר השירים לישראל"?
בתפארת ישראל מפרש שלא היה דור ההוא ראוי לכך, אבל זה נראה דחוק בלשון המשנה.
תודה מראש.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ג' נובמבר 10, 2020 10:24 pm
על ידי שומע ומשמיע
רש"י כא,כא
א-להים עמך. לפי שראו שיצא משכונת סדום לשלום, ועם המלכים נלחם ונפלו בידו, ונפקדה אשתו לזקוניו
מה הכוונה 'שיצא משכונת סדום לשלום', לשאר תושבי חברון קרה משהו?
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ג' נובמבר 10, 2020 10:25 pm
על ידי לבי במערב
ללא קשר לגוף השאלה: מוטב להטיל מקף בין הא' והל' ולא לאחריהן, מטעם הפשוט.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ג' נובמבר 10, 2020 10:37 pm
על ידי שומע ומשמיע
שומע ומשמיע כתב:רש"י כא,כא
א-להים עמך. לפי שראו שיצא משכונת סדום לשלום, ועם המלכים נלחם ונפלו בידו, ונפקדה אשתו לזקוניו
מה הכוונה 'שיצא משכונת סדום לשלום', לשאר תושבי חברון קרה משהו?
מצאתי במד"ר [נד,ב]
לְפִי שֶׁחָרְבוּ מְקוֹמוֹת שֶׁל סְדוֹם וּפָסְקוּ הָעוֹבְרִים וְהַשָּׁבִים וְלֹא חָסֵר קֵלָרִין שֶׁלּוֹ כְּלוּם, לְפִיכָךְ אֱלֹהִים עִמְּךָ בְּכֹל אֲשֶׁר אַתָּה עוֹשֶׂה
רשע היה וקפץ להשיב לפני אביו
פורסם: א' נובמבר 15, 2020 9:41 pm
על ידי איקטורין
(נ) ויען לבן ובתואל - רשע היה, וקפץ להשיב לפני אביו.
(נה) ויאמר אחיה ואמה - ובתואל היכן היה, הוא היה רוצה לעכב ובא מלאך והמיתו.
מדוע בפסוק נ"ה לא כתב רש"י רשע היה וקפץ להשיב לפני אמו?
אולי כי כבר נכתב - ואם היה רשע לפני אביו כ"ש לפני אמו.
או מפני שאמו מפני הכבוד לא אמורה לדבר, או עכ"פ להתחיל לדבר, לפני אדם זר.
ובא"ע כתב: "ויאמר אחיה ואמה -
הם שקבלו המתנות והאב מחריש.
וייתכן שלבן היה גדול מאביו בחכמה וכבוד, כי כן מצאנו ויען לבן ובתואל".
כלומר הא"ע לא פירש ע"פ המדרש שבתואל מת, ואכן גם כעת המשיך לבן ברשעותו.
וקצת צל"ע - דמשמע קצת בא"ע שכיוון שלבן היה גדול מאביו בחכמה וכבוד הותר לו גם לדבר לפניו, וזאת מנלן?
או שהכוונה כפשוטה - שוודאי שהוא רשע שקפץ לפני אביו, רק התירוץ שלו היה שהוא גדול מאביו בחכמה וכבוד.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ב' נובמבר 16, 2020 12:06 pm
על ידי עובדיה חן
האיך אליעזר נשבע במילתו של אברהם, והרי יש להימנע ממגע במילה, ועוד לאחר נגיעה יש ליטול ידיו והאיך נשבע בשם ה' בעודו מחזיק וצ"ע.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ב' נובמבר 16, 2020 12:34 pm
על ידי יוסף חיים אוהב ציון
בענין מגע במילה עיין בספר תורת יעקב להגריח"ס.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ג' נובמבר 17, 2020 2:59 am
על ידי רציני
עובדיה חן כתב:האיך אליעזר נשבע במילתו של אברהם, והרי יש להימנע ממגע במילה, ועוד לאחר נגיעה יש ליטול ידיו והאיך נשבע בשם ה' בעודו מחזיק וצ"ע.
על השאלה הראשונה עיין תוספות השלם על התורה (חלק ב, עמוד רמז) ואציין את תירוציו:
א) שזה לא כפשוטו אלא הכוונה שיהיה תחת רגלו פירוש משועבד לו.
ב) בזקן אין בעיה.
ג) רק אסור מהעטרה ואילך.
ד) אברהם נשוי היה.
ה) יש לחלק בין אדם אחר לעצמו.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ג' נובמבר 17, 2020 3:43 am
על ידי חיימקה
עובדיה חן כתב:האיך אליעזר נשבע במילתו של אברהם, והרי יש להימנע ממגע במילה, ועוד לאחר נגיעה יש ליטול ידיו והאיך נשבע בשם ה' בעודו מחזיק וצ"ע.
והנה תאומים. למה לא ב' הריונות.
פורסם: ש' נובמבר 21, 2020 8:37 pm
על ידי נחומצ'ה
ידועה השאלה, אם נצרך תהליך בירור של יעקב מעשו,
למה לא היה בשני הריונות וכמו אצל יצחק וישמעאל [אף שלא היה מבטן אחת].
וידוע הביאור, שישמעאל קדם ליצחק, כי היה צריך 'לנקות' את פגמו של אברהם אבינו שיצא מזיווג פסול אצל תרח [מופיע כך בזוהר הק']. ואח"כ כבר היה נקי להולדת יצחק.
אך לידת יעקב למה היה באופן של תאומים? ובפרט שיצחק כבר לא היה צריך בירור.
ומזה מוכח שהבירור היה אצל רבקה, שהגיע מבית רֶשע.
והבירור המעולה הוא שהטוב והרע מעורבים יחד, ואז יוצא 'אוכל' מתוך פסולת.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' נובמבר 26, 2020 1:03 am
על ידי לארץ ולדרים
מצאנו צורת יחס מעניינת בין ישראל לקב"ה בתהלים קכ"ג 'כעיני שפחה אל יד גבירתה',
יחס נדיר במקרא שבד"כ ממשיל לעבדים ואדון, בנים ואב וכיו"ב.
האם מצינו עוד את השימוש ביחס הזה במקרא ובחז"ל,
וכן מה הביאור בזה ומה החילוק בין עבדים ואדוניהם לשפחה וגבירתה.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ה' נובמבר 26, 2020 2:27 am
על ידי לבי במערב
לארץ ולדרים כתב:מה החילוק בין עבדים ואדוניהם לשפחה וגבירתה.
ראה אלשיך ומלבי"ם שם.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ש' נובמבר 28, 2020 6:25 pm
על ידי שומע ומשמיע
וַיֹּאמֶר לָבָן לְיַעֲקֹב הִנֵּה הַגַּל הַזֶּה וְהִנֵּה הַמַּצֵּבָה אֲשֶׁר יָרִיתִי בֵּינִי וּבֵינֶךָ
האם לא יעקב הוא זה שירה?
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: ש' נובמבר 28, 2020 6:47 pm
על ידי עושה חדשות
שומע ומשמיע כתב:וַיֹּאמֶר לָבָן לְיַעֲקֹב הִנֵּה הַגַּל הַזֶּה וְהִנֵּה הַמַּצֵּבָה אֲשֶׁר יָרִיתִי בֵּינִי וּבֵינֶךָ
האם לא יעקב הוא זה שירה?
תפסת את לבן בשקר...
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' נובמבר 29, 2020 11:37 am
על ידי עובדיה חן
וַיְהִי כַּאֲשֶׁר רָאָה יַעֲקֹב אֶת־רָחֵל, בַּת־לָבָן אֲחִי אִמּוֹ, וְאֶת־צֹאן לָבָן אֲחִי אִמּוֹ; וַיִּגַּשׁ יַעֲקֹב, וַיָּגֶל אֶת־הָאֶבֶן מֵעַל פִּי הַבְּאֵר, וַיַּשְׁקְ אֶת־צֹאן לָבָן אֲחִי אִמּוֹ׃
צ"ב מה עניין כפל לשון לבן אחי אמו ג'פעמים.
Re: ◆ שאלות והערות קצרות במקרא ובתרגום ◆
פורסם: א' נובמבר 29, 2020 11:46 am
על ידי יוסף חיים אוהב ציון
עובדיה חן כתב:וַיְהִי כַּאֲשֶׁר רָאָה יַעֲקֹב אֶת־רָחֵל, בַּת־לָבָן אֲחִי אִמּוֹ, וְאֶת־צֹאן לָבָן אֲחִי אִמּוֹ; וַיִּגַּשׁ יַעֲקֹב, וַיָּגֶל אֶת־הָאֶבֶן מֵעַל פִּי הַבְּאֵר, וַיַּשְׁקְ אֶת־צֹאן לָבָן אֲחִי אִמּוֹ׃
צ"ב מה עניין כפל לשון לבן אחי אמו ג'פעמים.
רבנו בחיי על בראשית פרק כ"ט פסוק י'
ויהי כאשר ראה יעקב. הזכיר בכתוב הזה כמה פעמים אחי אמו להודיע כי כל מה שהשתדל יעקב בצאן להשקותם, ומה שהיה חומל על רחל בת לבן, לא עשה לכבוד לבן רק לכבוד אמו, בשביל שהיה אחי אמו. ומפני זה בכל פעם שיזכיר הכתוב שמו של לבן הרשע יזכיר בכל פעם אחי אמו, לבאר כי לא היה משקה צאנו של לבן כי אם בשביל שהיה אחי אמו, וזכר בלבו את אמו אשר אהבתו שנתנה לו העצה הזאת לבוא אליו:
ועוד יש בזה טעם אחר שהרי כשיראה אדם או ישמע מה שהוא חפץ, הנה זה סיבה לתוספת כח בכח תולדתו, ומפני שהיה אדם חושב כי טבעו של יעקב בראותו את רחל נמשך אחר תאוה גופנית והוסיף בו כח בגלילת האבן מה שלא היה עושה מתחילה, לכך הוצרך לומר כמה פעמים אחי אמו, להורות כי לא נתוסף כח בטבעו לאהבת רחל, ולא היה לו בראייתה שום התעוררות כטבעי שאר בני אדם אבל הכל לאהבת אמו. ומפני זה הזכיר הכתוב את רחל ואת הצאן קודם שיזכיר ויגל את האבן, ולא אמר ויהי כאשר ראה יעקב את רחל בת לבן אחי אמו ויגל את האבן
כדברה אליו יום ויום
פורסם: ש' דצמבר 12, 2020 10:25 pm
על ידי נחומצ'ה
לכאורה מה ההדגשה כל 'יום ויום'.
אלא גם יוסף חשב בליבו אולי זה בא מרצון טוב [ע"ד שהיא ראתה במזלות שעתידה להוליד ממנו]..
אך נקט כלל זה בידו. יצר טוב בא פעם אחת. יצר הרע 'מנדנד' כמה פעמים.
ואולי כדרך היצה"ר ש'היום' אומר לך עשה כך, ולמחרת אומר שוב, עשה כך..