אליעזר א כתב:ראה כאן:
בסדרת "מקרא מפורש" נזדמנו לפונדק אחד ענקי הרוח הגאונים והראשונים בעלי הדקדוק עם גדולי האחרונים, כאשר מדבריהם נטווה במלאכת מחשבת ביאור מתומצת שווה לכל נפש.
אני חוזר ואומר, אין כל קושי אשר רש"י לא טיפל בזה, כמובן שצריך ללמוד היטב את הרא"ם ושאר מפרשי רש"י ואז הכל מתחוור כשמלה, אין מטרתי לעשות כאן פרסומת לסדרה של מקרא מפורש, ועל כן לא ארחיב בזה, אך כל בר דעת ות"ח מתקומם למקרא כתבה מטופשת זו, כאילו המציאו איזה גלגל שלא היה קודם, מי ביקש זאת מידכם, חיפשתי בכל הכתבה ואין כל איזכור, שהעדיפו פירוש רש"י על פני פירושים, אחרים, ושוב, אני חוזר ואומר, שכל העוסק ברש"י על כל מפרשי רש"י רואה בעליל שרש"י לא הניח דבר קטן ודבר גדול.
ויסלח לי מר שאני כותב עתה בחפזי בערב החג הבא עלינו לטובה.
הוגה ומעיין כתב:אליעזר, אציע למעכ"ת פרויקט, שיהיה בו הן להחזיר את כבודו והן להוכיח את טענתו:
יקח נא חמשה פסוקים רצופים, מכל מקום שיבחר. יפתח את ה"מקרא מפורש" ויראה את כל השאלות המטופלות בו. אחר כך יעיין ברש"י ובכל מפרשיו, ויראה לנו כיצד כל הקושיות שם מיושבות על ידי רש"י.
יש לנו זמן. אתה יכול לעסוק בכך במהלך כל ימי חוה"מ הבעל"ט, ולהגיש את מסקנותיך אפילו תוך חודש.
אם אתה עושה כן חכם מחוכם תיקרא, ושכר הרבה תיטול...
הוגה ומעיין כתב:יש אולי להסתייג מהסופרלטיבים המפוזרים בה, אך אפשר לקבל אותם בסלחנות כשלוקחים בחשבון את הסגנון העיתונאי המקובל במחוזותינו.
לא ידען כתב:הוגה ומעיין, יסולח לי אם אומר שאני מזדהה עם גוף טענתו של 'אליעזר א'.
התרגלנו כבר מימות שוטנשטיין שראשונים לא 'מספיק מבארים'. שמענו. פעם כתבו בענווה 'מחמת קוצר המשיגים וחולשת הדור'. היום כותבים 'רש"י לא ביאר מספיק' מחמת ש... 'ראשון פלוני לא מצא לנכון לפרט.. וכדו'.
בלענו את זה, אך עדיין אני מבין את המעיק עליו.
אך אם סגנונו נראה היה מתקומם מעט, באה כנגדו ההמלצה ל'אליעזר א' 'להעדיף יגיעת התורה על פני קריאת עיתונים'. ואח"כ עוד פנינים אישיים. וזה מיותר ולא מכבד. לא את עוז והדר ולא את המגיבים בשמם.
בכלל, הלא אם יעדיף יגיעת התורה, ייקח את רש"י ושאר המפרשים ויעיין בהם גופא. ואם עוד יגדיל לעשות ולא יקרא עיתונים, לא ישתכנע לקנות חידושי "עוז והדר". מה זה מתיבתא ויתר הפירושים, בכל הכבוד, אם לא ויתור על יגיעה אין קץ בדברי הראשונים...
אליעזר א כתב:כבר כתבנו כמה פעמים שרש"י כותב רק את מה שחז"ל אמרו לפרש, הוא לא המציא שום דבר מעצמו, כל החולק על רש"י חולק בעצם על חז"ל אין הוא חולק על רש"י הוא בעצם חולק על חז"ל, בנוגע למלבי"ם צריך אשכול בפני עצמו.
טרם ראיתי ספר שעוז והדר כך החציפו פנים!!!
צולניק כתב:העולה ממעשה זה כי פשט שבמקרא הוא לשון רש"י, ובמקום שרש"י לא פירש אין זה משום שהיה עייף... אלא שהדברים מתפרשים מצד עצמם.
צולניק כתב:ג"א הקטן מחזק את דבריו של "אליעזר".
מעשה במרן הגרי"ז שבחן ילדי חיידר ושאלם מהו ביאור הפסוק "או ירה יירה", ענו הילדים לשון יריה בחץ [כפירוש רשב"ם שם], נזף הגרי"ז במלמד שלא לימדם פירוש רש"י שמפרש לשון השלכה, כמו "ירה בים".
העולה ממעשה זה כי פשט שבמקרא הוא לשון רש"י, ובמקום שרש"י לא פירש אין זה משום שהיה עייף... אלא שהדברים מתפרשים מצד עצמם.
יודקרת כתב:אופני ההיסק שלך טעונים חידוד. העולה מכאן הוא שיש ללמד את פירוש רש"י ולהחשיבו כפשט, אבל מה לזה ולמקומות שרש"י לא פירש.
הוגה ומעיין כתב:ובכל מקום שדרכו של רש"י היא פשט היא מובאת ב"גוף". נטייה מהבאת דברי רש"י ב"גוף" מתאפשרת רק במקרים קיצוניים, בהצטרף מספר תנאים, ובהם: שההנחה שאין זה פשט אינה "מדעת עצמו" של העורך, אלא נסמכת על רבותינו הראשונים והאחרונים.
אליעזר א כתב:טרם ראיתי ספר שעוז והדר כך החציפו פנים!!!
המעיין כתב:צולניק כתב:ג"א הקטן מחזק את דבריו של "אליעזר".
מעשה במרן הגרי"ז שבחן ילדי חיידר ושאלם מהו ביאור הפסוק "או ירה יירה", ענו הילדים לשון יריה בחץ [כפירוש רשב"ם שם], נזף הגרי"ז במלמד שלא לימדם פירוש רש"י שמפרש לשון השלכה, כמו "ירה בים".
העולה ממעשה זה כי פשט שבמקרא הוא לשון רש"י, ובמקום שרש"י לא פירש אין זה משום שהיה עייף... אלא שהדברים מתפרשים מצד עצמם.
בכל מקרה מרן הרשב"ם לא סבר כן? לא כך?
ובכל מקום שדרכו של רש"י היא פשט היא מובאת ב"גוף"
אליעזר א כתב:תחילה אמרת שבאתם לפרש פשוטו של מקרא במקומות שאין רש"י מפרשו על פי פשוטו
אליעזר א כתב:ובכל מקום שדרכו של רש"י היא פשט היא מובאת ב"גוף"
אליעזר א כתב:אם מותר לי לסכם את הדברים כך.
מישהו שם בעוז והדר סבר לתומו שרש"י לחומש ורש"י לגמרא היינו הך, וכשם שבגמ' כאשר פירוש רש"י קשה בורחים לפירוש קל יותר כך עשו בשוטנשטיין מתיבתא וכו' ועל זה הדרך ביקשו גם כן לעשות בחומש לחפש בין הראשונים מה שנראה הכי קרוב לפשט וכך בנו את הגוף, על פי הפשט כאשר הם משמיטים קטעים מרש"י.
ההבדל בין גמ' לחומש היא כזה.
בחומש רש"י מפרש על פי חז"ל וכל המפרש באופן שונה מרש"י הוא בעצם חולק על חז"ל, אלא אם כן הלכתם בדרך של הרשב"ם ועוד פשטנים, אך את זה כבר עשו בדעת מקרא וזה ממש לא מתאים למכון חרדי כמו עוז והדר.
ואם כוונתכם להביא לידיעת המלמד את העניין של זב וזבה ושבעה נקיים טעיתם בגדול, אף אחד לא צריך את זה כאשר הוא לומד חומש, ולסיום אצטט את כותרת הכתבה.
סדרת "מקרא מפורש" רב מכר שמחולל מהפכה בהבנת פסוקי התורה על דרך פשוטו של מקרא.
עד כאן לעת עתה.
הוגה ומעיין כתב:ובכל מקום שדרכו של רש"י היא פשט היא מובאת ב"גוף". נטייה מהבאת דברי רש"י ב"גוף" מתאפשרת רק במקרים קיצוניים, בהצטרף מספר תנאים, ובהם: שההנחה שאין זה פשט אינה "מדעת עצמו" של העורך, אלא נסמכת על רבותינו הראשונים והאחרונים.
כל שאלותיך היו ראויות לתשובה אם היו נשאלות ברצינות ובנחת כדרך ת"ח, ולא קשה להשיב עליהן.
הייתי ממליץ להחליף את הכותרת, משום שנראה שלא את הסידרה ראית אלא את הכתבה, ולכן כותרת נכונה יותר תהיה בנוסח "הכתבה על סדרת מקרא מפורש של עוז והדר אין גבול לחוצפה".
הוגה ומעיין כתב:אליעזר א כתב:תחילה אמרת שבאתם לפרש פשוטו של מקרא במקומות שאין רש"י מפרשו על פי פשוטואליעזר א כתב:ובכל מקום שדרכו של רש"י היא פשט היא מובאת ב"גוף"
???
ב. כתבתי - וזה לא מוזכר בכתבה - שיש מקרים חריגים שדברי רש"י מובאים בהערות ולא ב"גוף". אתה טוען שמעשה כזה הוא יומרה נועזת להכריע במחלוקות ראשונים. משתמע גם שיש בכך הטלת לעז של חדשנות ופריצת גדרי הכרם. כדי שהדיון לא יהיה מופשט, עדיף לבסס אותו על דוגמה קונקרטית. אני לא זוכר כעת משהו כזה. נוכל להמשיך את הדיון בנקודה זו כשהדוגמא תובא, ואז נראה הצעקתה, ומהם מכלול השיקולים, ואם יש בהם כדי לדון. גם כאן אין טעם להשחית מילים על תיאוריות.
אליעזר א כתב:אלא אם כן הלכתם בדרך של הרשב"ם ועוד פשטנים, אך את זה כבר עשו בדעת מקרא וזה ממש לא מתאים למכון חרדי כמו עוז והדר.
ואף על פי שבעלי הפשט מפרשים ירה יירה יורוהו מרחוק המורים בחצים, הרב ז"ל כמנהגו בפירוש המקראות רודף אחר מדרש רז"ל וקבלתם שהיא ישרה בעיניו יותר מהפשט הנראה במשמעות הכתוב.
שעליהם יש רש"י:{א} כל המצוה אשר אנכי מצוך היום תשמרון לעשות למען תחיון ורביתם ובאתם וירשתם את הארץ אשר נשבע ה' לאבתיכם: {ב} וזכרת את כל הדרך אשר הוליכך ה' אלהיך זה ארבעים שנה במדבר למען ענתך לנסתך לדעת את אשר בלבבך התשמר מצותו אם לא: {ג} ויענך וירעבך ויאכלך את המן אשר לא ידעת ולא ידעון אבתיך למען הודיעך כי לא על הלחם לבדו יחיה האדם כי על כל מוצא פי ה' יחיה האדם: {ד} שמלתך לא בלתה מעליך ורגלך לא בצקה זה ארבעים שנה: {ה} וידעת עם לבבך כי כאשר ייסר איש את בנו ה' אלהיך מיסרך: {ו} ושמרת את מצות ה' אלהיך ללכת בדרכיו וליראה אתו: {ז} כי ה' אלהיך מביאך אל ארץ טובה ארץ נחלי מים עינת ותהמת יצאים בבקעה ובהר: {ח} ארץ חטה ושערה וגפן ותאנה ורמון ארץ זית שמן ודבש: {ט} ארץ אשר לא במסכנת תאכל בה לחם לא תחסר כל בה ארץ אשר אבניה ברזל ומהרריה תחצב נחשת: {י} ואכלת ושבעת וברכת את ה' אלהיך על הארץ הטבה אשר נתן לך: {יא} השמר לך פן תשכח את ה' אלהיך לבלתי שמר מצותיו ומשפטיו וחקתיו אשר אנכי מצוך היום: {יב} פן תאכל ושבעת ובתים טבים תבנה וישבת: {יג} ובקרך וצאנך ירבין וכסף וזהב ירבה לך וכל אשר לך ירבה: {יד} ורם לבבך ושכחת את ה' אלהיך המוציאך מארץ מצרים מבית עבדים: {טו} המוליכך במדבר הגדל והנורא נחש שרף ועקרב וצמאון אשר אין מים המוציא לך מים מצור החלמיש: {טז} המאכלך מן במדבר אשר לא ידעון אבתיך למען ענתך ולמען נסתך להיטבך באחריתך: {יז} ואמרת בלבבך כחי ועצם ידי עשה לי את החיל הזה: {יח} וזכרת את ה' אלהיך כי הוא הנתן לך כח לעשות חיל למען הקים את בריתו אשר נשבע לאבתיך כיום הזה: {יט} והיה אם שכח תשכח את ה' אלהיך והלכת אחרי אלהים אחרים ועבדתם והשתחוית להם העדתי בכם היום כי אבד תאבדון: {כ} כגוים אשר ה' מאביד מפניכם כן תאבדון עקב לא תשמעון בקול ה' אלהיכם:
{א} כל המצוה. כפשוטו. ומדרש אגדה (תנחומא עקב ו.), אם התחלת במצוה גמור אותה, שאינה נקראת המצוה אלא על שם הגומרה, שנאמר ואת עצמות יוסף אשר העלו בני ישראל ממצרים קברו בשכם (יהושע כד, לב.), והלא משה לבדו נתעסק בהם להעלותם, אלא לפי שלא הספיק לגומרה וגמרוה ישראל, נקראת על שמם: {ב} התשמור מצותיו. שלא תנסהו ולא תהרהר אחריו: {ד} שמלתך לא בלתה. ענני כבוד היו שפין בכסותם ומגהצים אותם כמין כלים מגוהצים, ואף קטניהם כמו שהיו גדלים היה גדל לבושן עמהם, כלבוש הזה של חומט שגדל עמו: לא בצקה. לא נפחה כבצק, כדרך הולכי יחף שרגליהם נפוחות: {ח} זית שמן. זיתים העושים שמן:
אליעזר א כתב:מה קרה לך?
האם מותר לנו לפרש יורה יורה לרגום אותו באבנים כאשר חז"ל פירשו את הפסוק על חייבי סקילה וכפי שפירש רש"י שם. צריך לשבת שבעה נקיים עד שנבין פשט ברשב"ם אבל לעשות כמו הרשב"ם ולפרש את פסוקי התורה ככל העולה על רוחינו?! - במקום לאמץ את פירוש רש"י ולחפש תירוץ על רשב"ם מוקשה, נבוא לעשות כמו הרשב"ם על דעת עצמינו, ולפרש את פסוקי התורה בניגוד לחז"ל.
וזה לשון ספר הזכרון. יתרו י"ט.ואף על פי שבעלי הפשט מפרשים ירה יירה יורוהו מרחוק המורים בחצים, הרב ז"ל כמנהגו בפירוש המקראות רודף אחר מדרש רז"ל וקבלתם שהיא ישרה בעיניו יותר מהפשט הנראה במשמעות הכתוב.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 46 אורחים