המעיין כתב:חדשים רבים הסתובבת כשאתה נבוך אם לפרסם את הדברים ובסוף יצאת בכזאת התקפה. האם לא עלה בדעתך מתוך הספקות והמבוכות שהיית שרוי בהם שאולי אפשר לעשות פשרה. לכתוב את הדברים אבל באופן קצת יותר מכבד.
תוכן כתב:המעיין כתב:חדשים רבים הסתובבת כשאתה נבוך אם לפרסם את הדברים ובסוף יצאת בכזאת התקפה. האם לא עלה בדעתך מתוך הספקות והמבוכות שהיית שרוי בהם שאולי אפשר לעשות פשרה. לכתוב את הדברים אבל באופן קצת יותר מכבד.
ניסיתי בכל כוחי לשמור על כבודם של חברי פשש"מ. מאידך, אני כן חושב שדרכם בעייתית מאד, ומובילה ישירות, אם במוקדם אם במאוחר, ל כ...ה בתורה שבעל פה, ובסופו של דבר גם לכ..ר בתורה שבכתב. אני חושב שהדברים צריכים להאמר כמות שהם, כי אם נשתמש במילים שלא מן הענין, אז אין כל טעם להתווכח, חברי פשש"מ חושבים כך, ומישהו אחר חושב כך. זה לא נושא. אבל אם יש פה נושא עקרוני, אז זה משהו אחר לחלוטין.
בכל אופן, אם יש לך הצעות ממשיות איך אפשר מצד אחד לשמר את חריפות הביקורת ומצד שני איך אפשר להתבטא בצורה יותר נחמדה, אני אשמח לשמוע ובל"נ גם ליישם.
מענה איש כתב:תוכן כתב:המעיין כתב:חדשים רבים הסתובבת כשאתה נבוך אם לפרסם את הדברים ובסוף יצאת בכזאת התקפה. האם לא עלה בדעתך מתוך הספקות והמבוכות שהיית שרוי בהם שאולי אפשר לעשות פשרה. לכתוב את הדברים אבל באופן קצת יותר מכבד.
ניסיתי בכל כוחי לשמור על כבודם של חברי פשש"מ. מאידך, אני כן חושב שדרכם בעייתית מאד, ומובילה ישירות, אם במוקדם אם במאוחר, ל כ...ה בתורה שבעל פה, ובסופו של דבר גם לכ..ר בתורה שבכתב. אני חושב שהדברים צריכים להאמר כמות שהם, כי אם נשתמש במילים שלא מן הענין, אז אין כל טעם להתווכח, חברי פשש"מ חושבים כך, ומישהו אחר חושב כך. זה לא נושא. אבל אם יש פה נושא עקרוני, אז זה משהו אחר לחלוטין.
בכל אופן, אם יש לך הצעות ממשיות איך אפשר מצד אחד לשמר את חריפות הביקורת ומצד שני איך אפשר להתבטא בצורה יותר נחמדה, אני אשמח לשמוע ובל"נ גם ליישם.
בנתיים לאורך כל האשכול גם מבין אלו שמסכימים איתך, לא ראיתי מישהו שמסכים עם הסגנון והחריפות אז סביר להניח שבנקודה הזאת אתה טועה.
עקביה כתב:אני מציע שתמכור את היין לתוכן. אדם לא אוסר על עצמו יין שהוא עצמו נגע בו.
שעת הכושר כתב:בואו נתחיל מהפאנל המלונקק כאן, (בחרתי באקראי), נשמע את הדוברים מסל"ת, ואח"כ נחלוק ביחד רשמים.
https://drive.google.com/file/d/1mp3A4o ... XoFMO/view
יש דוגמא נפוצה יותר: "אי אפשר להבין חסידות בלי לימוד תניא", במקום להגיד שזה עוד בית מדרש מתוך הרבה בעולם הפצת המעינות של החסידות.הפצת המעיינות כתב:השפה שם מזכיר אמירות כמו "כל מי שלא למד בס' סדורו של שבת מעולם לא הבין מה זה שבת בכלל!" במקום לומר כדאי ללמוד סש"ש בגלל שזה נותן להבין יותר טוב מה זה שבת
קראקובער כתב:יש דוגמא נפוצה יותר: "אי אפשר להבין חסידות בלי לימוד תניא", במקום להגיד שזה עוד בית מדרש מתוך הרבה בעולם הפצת המעינות של החסידות.
בן מיכאל כתב:אני עדיין מחכה לאישור או להכחשה אם אתה עומד מאחרי הביקורת (הגבוהה!!!) של שני הפרקים בתהלים.
שאלה לי לחברי הפורום, מה דין היין שקיבלתי שתוכן נגע בו, מצד אחד שתיקה כהודאה, אז עלי לשפוך את היין. מצד שני, אולי תוכן סתם לא מתרגש ממה שכותבים בפורום, מאידך בינתיים הוא הגיב על כל תגובה כאן באשכול, ומתגובות אלו (שהיו רבות מאד) הוא התעלם לחלוטין. זהו יין יקר והתורה חסה על ממונם של ישראל, אודה אם מישהו ימצא לי היתר להשתמש ביין.
שעת הכושר כתב:בואו נתחיל מהפאנל המלונקק כאן, (בחרתי באקראי), נשמע את הדוברים מסל"ת, ואח"כ נחלוק ביחד רשמים.
(לדעתי זה עוול גמור לדבר עליהם כמו 'מכחישים', אבל מאידך זה לא מכשיר אוטומטי את כל הסיפור לפרטיו).
https://drive.google.com/file/d/1mp3A4o ... XoFMO/view
בהצלחה.
עקביה כתב:שעת הכושר כתב:בואו נתחיל מהפאנל המלונקק כאן, (בחרתי באקראי), נשמע את הדוברים מסל"ת, ואח"כ נחלוק ביחד רשמים.
(לדעתי זה עוול גמור לדבר עליהם כמו 'מכחישים', אבל מאידך זה לא מכשיר אוטומטי את כל הסיפור לפרטיו).
https://drive.google.com/file/d/1mp3A4o ... XoFMO/view
בהצלחה.
יפה מאד!
יישר כח!
כמדומני שגישות קרובות למתואר שם בלימוד מקרא נמצאות זה רבות בשנים אצל הרב יואל בן נון, הרב יעקב מדן וכיו"ב.
רעואל המדייני כתב:אצל הרב מדן והרב בן נון וחבריהם ניתן למצוא הרבה דברים טובים ויפים.
לפעמים הסגנון צורם ונשמע בלתי מכובד כלפי האבות וכו'.
סביר בהחלט שמדובר בסגנון דיבור שונה ולא בהבדל גישה, אולם סגנון זה צרם לרב צבי טאו וכו' שיצאו נגדם.
שום בעל בכי כתב:לתשומת לב המנהלים.
ההתעסקות עם דעותיו של תוכן אינה שייכת לאשכול זה כלל וכלל, גם לא הנידון ההילכתי הצרוף אודות יינו, כמו גם הניתוח הפסיכולוגי המעמיק והמרגש של פלגינן.
אם אפשר בבקשה להעביר לאשכול נפרד.
ארי שבחבורה כתב:רעואל המדייני כתב:אצל הרב מדן והרב בן נון וחבריהם ניתן למצוא הרבה דברים טובים ויפים.
לפעמים הסגנון צורם ונשמע בלתי מכובד כלפי האבות וכו'.
סביר בהחלט שמדובר בסגנון דיבור שונה ולא בהבדל גישה, אולם סגנון זה צרם לרב צבי טאו וכו' שיצאו נגדם.
זה ממש לא רק 'סגנון דיבור שונה', זו שיטה שלמה שידועה בכינוי 'תנ"ך בגובה העינים', והשיטה הזו כאבה וכואבת לרבים וטובים ולא רק לרב טאו (גם הרב ליכטנשטיין התבטא נגדה לא פעם).
רעואל המדייני כתב:ארי שבחבורה כתב:רעואל המדייני כתב:אצל הרב מדן והרב בן נון וחבריהם ניתן למצוא הרבה דברים טובים ויפים.
לפעמים הסגנון צורם ונשמע בלתי מכובד כלפי האבות וכו'.
סביר בהחלט שמדובר בסגנון דיבור שונה ולא בהבדל גישה, אולם סגנון זה צרם לרב צבי טאו וכו' שיצאו נגדם.
זה ממש לא רק 'סגנון דיבור שונה', זו שיטה שלמה שידועה בכינוי 'תנ"ך בגובה העינים', והשיטה הזו כאבה וכואבת לרבים וטובים ולא רק לרב טאו (גם הרב ליכטנשטיין התבטא נגדה לא פעם).
שים לב, הכינוי 'תנ"ך בגובה העיניים' לא נקבע מפי אנשים שדגלו בדרך לימוד של 'תנ"ך בגובה העיניים', אלא נקבע ככינוי גנאי לסגנונם של רבני ישיבת הר עציון [למעט הרב ליכטנשטיין וסיעתו כמובן].
ייתכן בהחלט שמצאו דברים נוספים שיש לבקרם, אולם בכל זאת אני חושב שעיקר המערכה נגרמה מחמת סגנון הכתיבה הנזכר.
רעואל המדייני כתב:הרב יב"ן הוא אכן הקיצוני ביותר בביהמ"ד זה, ואין להכליל את האחרים בביקורת עליו.
עכ"פ, בדברים שראיתי עד עתה ממאמריו של ריב"ן, לא מצאתי דברים חמורים כפי שהינך מתאר.
רעואל המדייני כתב:הרב יב"ן הוא אכן הקיצוני ביותר בביהמ"ד זה, ואין להכליל את האחרים בביקורת עליו.
עכ"פ, בדברים שראיתי עד עתה ממאמריו של ריב"ן, לא מצאתי דברים חמורים כפי שהינך מתאר.
רעואל המדייני כתב:ארי שבחבורה כתב:רעואל המדייני כתב:אצל הרב מדן והרב בן נון וחבריהם ניתן למצוא הרבה דברים טובים ויפים.
לפעמים הסגנון צורם ונשמע בלתי מכובד כלפי האבות וכו'.
סביר בהחלט שמדובר בסגנון דיבור שונה ולא בהבדל גישה, אולם סגנון זה צרם לרב צבי טאו וכו' שיצאו נגדם.
זה ממש לא רק 'סגנון דיבור שונה', זו שיטה שלמה שידועה בכינוי 'תנ"ך בגובה העינים', והשיטה הזו כאבה וכואבת לרבים וטובים ולא רק לרב טאו (גם הרב ליכטנשטיין התבטא נגדה לא פעם).
שים לב, הכינוי 'תנ"ך בגובה העיניים' לא נקבע מפי אנשים שדגלו בדרך לימוד של 'תנ"ך בגובה העיניים', אלא נקבע ככינוי גנאי לסגנונם של רבני ישיבת הר עציון [למעט הרב ליכטנשטיין וסיעתו כמובן].
ייתכן בהחלט שמצאו דברים נוספים שיש לבקרם, אולם בכל זאת אני חושב שעיקר המערכה נגרמה מחמת סגנון הכתיבה הנזכר.
רעואל המדייני כתב:הרב יב"ן הוא אכן הקיצוני ביותר בביהמ"ד זה, ואין להכליל את האחרים בביקורת עליו.
עכ"פ, בדברים שראיתי עד עתה ממאמריו של ריב"ן, לא מצאתי דברים חמורים כפי שהינך מתאר.
רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
לייטנר כתב:רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
ערבבת בין דמויות, שהמרחק ביניהן שמים וארץ.
ארי שבחבורה כתב:רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
ומה עם מבקרי המקרא? מן הסתם גם שם יש חידושים יפים...
רעואל המדייני כתב:ארי שבחבורה כתב:רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
ומה עם מבקרי המקרא? מן הסתם גם שם יש חידושים יפים...
את העבודה הזאת כבר עשו הרב מרדכי ברויאר והרב יהודה ראק...
[בלי להיכנס לפולמוס אם לקבל את כל מסקנותיהם של חכמים אלו].
רעואל המדייני כתב:אם כבר מדברים על 'כאילו' כופרים, אודיע צערי על אפיקורוס מהודר.
יש אחד בשם יאיר זקוביץ שמומחה גדול בהבנת המקרא, ומחדש חידושים רבים ויפים.
דא עקא שהבנאדם הינו אפיקורוס לכו"ע, והדבר מבצבץ מבין השיטין בכתביו.
חבל על דברי תורה טובים המונחים באשפה.
יש לי יצה"ר גדול ללקט את החידושים מתוך כתביו, אולם סבור אני שהדבר אסור עלי.
אשמח אם יש מי שיעשה זאת במקומי. [ראה חגיגה פרק שני 'הא בגדול הא בקטן'].
שעת הכושר כתב:בואו נתחיל מהפאנל המלונקק כאן, (בחרתי באקראי), נשמע את הדוברים מסל"ת, ואח"כ נחלוק ביחד רשמים.
(לדעתי זה עוול גמור לדבר עליהם כמו 'מכחישים', אבל מאידך זה לא מכשיר אוטומטי את כל הסיפור לפרטיו).
https://drive.google.com/file/d/1mp3A4o ... XoFMO/view
בהצלחה.
דורשי יחודך כתב:בתור דוגמא אחת בלבד הנה תקדים מדברי הרמב"ן בסוף פרשת שלח. לצורך העניין אני מחלק את דברי הרמב"ן לאותיות:
"וכי תשגו ולא תעשו את כל המצות האלה" -
א] הפרשה הזו סתומה במשמעה ויטעו בה בעלי הפשט לומר שהוא קרבן על מי שלא עשה מה שצוה לעשות והוא שוגג ודבריהם דברי רוח שאם כן יהיה חיוב קרבן בכל מצות עשה שבתורה כשלא קיים את כולם ושגג באחת מהם ויהיה חיוב כרת בכל מי שאינו מקיים את כולם כשיעבור על אחת מהן במזיד כי הכתוב אומר (פסוק כג) את כל אשר צוה ה' (אותו) אליכם ועוד שאמר כאן (פסוק כד) והיה אם מעיני העדה נעשתה לשגגה כי שגגתם במעשה שעשו לא שישבו ולא עשו וכן אשר תעשה ביד רמה (פסוק ל) אבל טעמו שתשגו ולא תעשו מה שצוה השם אבל תעשו הפכו או יאמר שתשגו ולא תעשו מצותיו במה שהזהיר אתכם שלא לעשות כי המניעות בלא תעשה יקראו מצות כמו שאמר (ויקרא ד ב) כי תחטא בשגגה מכל מצות ה' אשר לא תעשינה והנה חיוב הקרבן הזה בשגגת העדה משונה מן הקרבן האמור בפרשת ויקרא כי שם חייב להביא פר לחטאת (שם פסוק טו) וכאן פר לעולה ושעיר לחטאת.
ב] ועל כן הוצרכו רבותינו לומר (הוריות ח) שזה הקרבן על שגגת ע"ז.
ג] ולשון הכתוב שלא נוציא אותו מפשוטו ומשמעו יאמר וכי תשגו מכל המצות ותעברו על כל מה שצוה השם לכם ביד משה שלא תעשו דבר מכל מה שצוה אתכם תקריבו הקרבן הזה ולכך לא הזכיר בכאן כאשר יאמר בקרבנות החטא "אחת מכל מצות ה'" והנה זה כפי משמעו הוא קרבן מומר לכל התורה בשוגג כגון ההולך ונדבק לאחת מן האומות לעשות כהם ולא ירצה להיות בכלל ישראל כלל ויהיה כל זה בשוגג כגון שיהיה ביחיד תינוק שנשבה לבין האומות ובקהל כגון שיחשבו שכבר עבר זמן התורה ולא היתה לדורות עולם או שיאמרו כמו שזכר בספרי (שלח קטו) מפני מה אמר המקום לא שנעשה ונטול שכר אנו לא עושים ולא נוטלין שכר כענין שהיו ישראל אומרים ושואלים את יחזקאל שנאמר (יחזקאל כ א) באו אנשים מזקני ישראל וישבו לפני אמרו לו רבינו יחזקאל הרי עבד שמכרו רבו לא יצא מרשותו וכו' או שישכחו את התורה וכבר אירע לנו כן בעונותינו (כי) בימי מלכי ישראל הרשעים כגון ירבעם ששכחו רוב העם התורה והמצות לגמרי וכאשר בא בספר עזרא באנשי בית שני. וזהו שמוש לשון הכתוב שהשגגה הזאת הנזכרת כאן היא בתורה ובמצות בכללן.
ד] ועל כן ייחדו להם רבותינו מצוה אחת שבשגגתה יצא מכלל ישראל ומכל המצוה בהם והיא עבודה זרה.
ה] ויהיה שיעור הכתוב וכי תשגו ללכת אחרי אלהים אחרים ולא תעשו דבר מכל מצות ה' כי המודה באלוה זולתו כבר הוא בטל אצלו כל מה שצוה השם הנכבד בין במצות עשה בין במצות לא תעשה שאם יש אלוה זולתו יראתו ומצותיו וכל החיוב בהם אינו כלום ובאה זאת הפרשה להשלים בתורת כהנים דין שגגת עבודה זרה כי הספר הזה ישלים דיני הקרבנות כאשר פירשתי (בתחלת הספר) ונכנסה כאן בעבור שהם מרו דבר השם ואמרו נתנה ראש ונשובה מצרימה (לעיל יד ד) להיות שם במצרים כאשר היו בראשונה בלא תורה ובלא מצות והנה באה הפרשה להודיעם כי אפילו בע"ז יכפר על השוגגים אבל העושים ביד רמה יכרית אותם וכבר פירשתי הכרת הזה בסדר אחרי מות.
הרמב"ן פותח לא בציטוט "קבלת חז"ל" אלא בעיון בפסוקים מיניה וביה. הוא מראה את הקושי שבפרשה (" סתומה במשמעה"), מביא פירוש "בעלי הפשט" ודוחה אותם לא מתוך דברי חז"ל אלא מהכרח בפסוקי התורה מיניה וביה (אות א').
הוא מנמק מנא להו לחז"ל לפרש שמיירי בעבודה זרה (אות ב'). שים לב ללשונו "הוצרכו רבותינו"! משמע שבא להסביר מנא להו, ושבאו מתוך חתירה לפרש את לשון התורה מצד עצמה.
בכל זאת לא נוח לו להרמב"ן, כי פשוטו ומשמעו הרי לא מיירי בעבודה זרה. על כן הוא כותב פירוש מחודש שלא נמצא כמוהו בדברי חז"ל, ושיש בו גם נפקא מינה להלכה ולמעשה (אות ג').
מתוך זה הוא חוזר לפירוש חז"ל ומפרש שבאמת גם חז"ל כך הבינו את הפסוק - ממש כפשוטו וכמשמעו - ושפירוש חז"ל בפסוק צומח מתוך פשוטו ומשמעו כפי אשר בואר אצלו, למרות שפירוש כזה לא מופיע בחז"ל (אות ד'). שוב, שים לב ללשונו של הרמב"ן: ייחדו להם רבותינו"! כלומר, מסברתם, סברת התורה, הבינו חז"ל איך לפרש את התורה.
יש לכאורה נפקא מינה עצומה בפירושו המחודש של הרמב"ן. הרי ברור שלפי פירושו על פי פשט, לא צריך שיעברו על כל שס"ה לאוין כדי להתחייב בקרבן זה. ומה יהיה הדין אם ילכו ח"ו ויתדבקו בכת אתייסטית, ולא ירצו להיות בכלל ישראל, וישכחו מכל התורה והמצוות. לפי פירושו של הרמב"ן נראה שחייבים למרות שלא עבדו עבודה זרה. כי אדרבה, אבי אבות חיוב הקרבן הוא בכה"ג, וחיוב הקרבן בעבודה זרה הוא מעין תולדה.
נראה לי שאם פירוש כזה היה נשמע אצל הגר"ל מינצברג, או בבגיליון "פשוטו של מקרא", היו קמים עליו עם זעקות שבר של כפירה ואפיקורסות. לחדש דין שלא כתוב בחז"ל! לכתוב כאלה ביטויים: הוצרכו רבותינו, ייחדו להם רבותינו. כאילו שהם המציאו מלבם! ובכלל הרי פירוש הפסוק הוא אך ורק כמקובל מפי משה מפי הגבורה, ומה זה בכלל העיסוק האבסוסי להבין את פירוש הפסוק שלא נוציא אותו מפשוטו ומשמעו.
אני חושב שצריכים להבדיל בין טענות של כפירה לטענות של סכנה. אני אישית מסכים לטענה שיש במהלך של בעלי פשש"מ משום סכנה, למרות שאני מאד נמשך לחלק מדבריהם. אבל זה לא הופך אותו לאפיקורסות.
ארופאי כתב:כבר הביאו לעיל כו"כ דברים מרשב"ם,
לא שמתי לב אם הביאו גם לדבריו בשבת האחרונה עה"פ לא יחל דברו-
'לאסור אסר לא יחל דברו - מוסב על הנדר כלו' לא יאחר את נדרו עד לאחר הרגלים כמו שציום הקב"ה שכך פי' לא יחל כמו ויחל עד בוש. ויחל עוד שבעת ימים. יחל ישראל אל ה'. ימתין ויחכה לו. והמפרש ל' חלול לפי הפשט טעות הוא בידו'.
דורשי יחודך כתב:מה דעת חו"ר הפורום, ובפרט המתנגדים לבעלי פשטות המתחדשים, על השטיקל תורה הבא:
תוס' בבבא בתרא הקשו על המבואר דגר קורא מקרא ביכורים משום שאברהם הוא אב המון גוים, והלא צריך לומר ג"כ "ארמי אובד אבי", וקאי על יעקב אבינו ע"ה, וגר איננו בן ליעקב אבינו.
ותירץ חכם אחד שלפי פשוטו של מקרא לא קאי ארמי אובד אבי על יעקב אלא על אברהם וכפי שפירש רשב"ם. ואע"פ שדרשו חז"ל על יעקב מ"מ הואיל ולפי פשוטו של מקרא קאי על אברהם, מצי קרי.
האם לצרף אותו לחבורת המכחישים?
(אגב ראה במהר"ל בגור אריה המצורף, ששופך חמתו על הראב"ע שפקפק על דרשת חז"ל זו.)
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 65 אורחים