יאיר כתב:מה בין "מדבר" ל"יהודי"?
יאיר כתב:אגב..יש המביאים בין "דומם" ל"צומח"-אלמוג ובין "צומח" ל"חי"-"אדני השדה"..ושאלה לי..
מה בין "מדבר" ל"יהודי"?
שפת אמת בראשית פרשת וירא
ולכן הוליד ישמעאל קודם המילה ויתכן כי מצד ישמעאל יש התקרבות מכל האומות כשמתגיירין יכולין להיות עם אחד. וגם קודם הגירות ע"כ נמשך ע"י בנ"י קיום לכל האומות וצריך להיות ממוצע ביניהם. כענין דאיתא בספרים בד' בחי' דצח"ם. כי יש בין הדומם והצומח ענין ממוצע שכלול משניהם כמו כמהין ופטריות. וכמו כן בין הצומח לחי אבני השדה עוף ידוע שגדל כאילן. ובין חי למדבר קוף. ואנו נאמר כי אחר מדבר אדם שע"ז נאמר אדם אתם קרוין אדם ולא האומות. וישמעאל הוא הממוצע לכן נקרא פרא אדם. ולכן יד כל בו וידו בכל. כי על ידו יש התקשרות בין מדריגות מדבר למדריגת אדם כנ"ל:
שפת אמת שמות פרשת יתרו
והקב"ה ברא העולם להיות מדריגות זו אחר זו. וכמו שיש התחברות מדומם לצומח ויש ממוצע ביניהם. וכמו כן מצומח לבע"ח. ומבע"ח למדבר הוא הקוף כמ"ש בספרים. וכן ממדבר לבנ"י שנק' אדם כדאיתא אתם קרוים אדם. והגרים המה הממוצעים בין האומות לבנ"י.
בר ששת כתב:רבינו הגלילי,
עד שאתה מרבה עלינו מהטוב שבאוצרותיך, פשוט לנו את הסתירה בדברי רבינו השפ"א.
מי ממוצע, גרים או ישמעאלים?!
ותו, האם לא זוכים הגרים למעלת ישראל?!
יאיר כתב:אך מה שבאמת קשה לי בדברי השפת אמת הוא דבריו אלו: "וכמו כן בין הצומח לחי אבני השדה עוף ידוע שגדל כאילן."
אברהם כתב:איש ספר, מופלאים יותר הם דברי הרמב"ן בפרשתינו ש'הואיל משה' הוא מלשון רצון, 'וזה רמז במצוות שנאמרו כבר שיחזור אותם לבאר אותם ולחדש בהם דברים... להודיע כי מעצמו ראה לעשות כן ולא צוהו השם בזה. עכ"ל. והנה, לפי"ז הרי שאפילו נבואה אין כאן, כי לא ציוהו ה' בזה, והוא פלאי.
אבל הביאור פשוט, דהאף אמנם שכשדיבר משה לישראל לא היה זה כשכינה המדברת מתוך גרונו, אלא כנביא לדברי הגר"א או כחכם לדברי הרמב"ן, מ"מ כאשר נעתק אותו דיבור ונכתב בתורה לאמר כך וכך דיבר משה לישראל מדעתו או מנבואתו, שוב נכלל זה בתורה עצמה, ובזה אין חילוק כלל בין בראשית לדברים, שהכל תורה אחת היא וכתבה משה מפי הגבורה.
חכם באשי כתב:יאיר כתב:אך מה שבאמת קשה לי בדברי השפת אמת הוא דבריו אלו: "וכמו כן בין הצומח לחי אבני השדה עוף ידוע שגדל כאילן."
כוונתו למין עופות הגדלים באילנות. ראה:
"יש מיני עופות הגדלים באילן ותלויים באילן בחרטומיהן; וכתב רבינו יצחק, שהן אסורין משום שרץ השורץ על הארץ". (טור יור"ד, סי' פד, סעיף טו)
"ועופות הגדלין באילנות ודבוקין בה בחרטום, ר"י ומהר"מ וריב"ם ור"י מפריש אוסרים אותן משום שרץ העוף, והכי נהגינן". (איסור והיתר הארוך, שער נו, דין יט, ווארשא תרעד)
אוצר החכמה כתב:אברהם כתב:איש ספר, מופלאים יותר הם דברי הרמב"ן בפרשתינו ש'הואיל משה' הוא מלשון רצון, 'וזה רמז במצוות שנאמרו כבר שיחזור אותם לבאר אותם ולחדש בהם דברים... להודיע כי מעצמו ראה לעשות כן ולא צוהו השם בזה. עכ"ל. והנה, לפי"ז הרי שאפילו נבואה אין כאן, כי לא ציוהו ה' בזה, והוא פלאי.
אבל הביאור פשוט, דהאף אמנם שכשדיבר משה לישראל לא היה זה כשכינה המדברת מתוך גרונו, אלא כנביא לדברי הגר"א או כחכם לדברי הרמב"ן, מ"מ כאשר נעתק אותו דיבור ונכתב בתורה לאמר כך וכך דיבר משה לישראל מדעתו או מנבואתו, שוב נכלל זה בתורה עצמה, ובזה אין חילוק כלל בין בראשית לדברים, שהכל תורה אחת היא וכתבה משה מפי הגבורה.
פשוט וברור ודפח"ח
אע"פ שזה דודו, וזה רעי, אברהם הוא אב רם.
אכן מלל לאברהם, משה שפיר קאמר.
אחד הוא אברהם אהובי, איש מבית לוי.
תורה מחזרת, בשם טוב מוכתרת.
רב חביב"א ורב חנינ"א.
שור"ר ומור"ה ועוז חכמתו עלינו יערה.
עטרה לראשנו, רוחנו תנחנו וימין עזו תסעדנו.
יהי נועם תורתו עלינו !
איש_ספר כתב:אוצר החכמה כתב:אברהם כתב:איש ספר, מופלאים יותר הם דברי הרמב"ן בפרשתינו ש'הואיל משה' הוא מלשון רצון, 'וזה רמז במצוות שנאמרו כבר שיחזור אותם לבאר אותם ולחדש בהם דברים... להודיע כי מעצמו ראה לעשות כן ולא צוהו השם בזה. עכ"ל. והנה, לפי"ז הרי שאפילו נבואה אין כאן, כי לא ציוהו ה' בזה, והוא פלאי.
אבל הביאור פשוט, דהאף אמנם שכשדיבר משה לישראל לא היה זה כשכינה המדברת מתוך גרונו, אלא כנביא לדברי הגר"א או כחכם לדברי הרמב"ן, מ"מ כאשר נעתק אותו דיבור ונכתב בתורה לאמר כך וכך דיבר משה לישראל מדעתו או מנבואתו, שוב נכלל זה בתורה עצמה, ובזה אין חילוק כלל בין בראשית לדברים, שהכל תורה אחת היא וכתבה משה מפי הגבורה.
פשוט וברור ודפח"חאע"פ שזה דודו, וזה רעי, אברהם הוא אב רם.
אכן מלל לאברהם, משה שפיר קאמר.
אחד הוא אברהם אהובי, איש מבית לוי.
תורה מחזרת, בשם טוב מוכתרת.
רב חביב"א ורב חנינ"א.
שור"ר ומור"ה ועוז חכמתו עלינו יערה.
עטרה לראשנו, רוחנו תנחנו וימין עזו תסעדנו.
יהי נועם תורתו עלינו !
ישראל הר כסף כתב:אני נזכר שביאר בזה הגר"מ שפירא שליט"א במה שכתוב "הואיל משה באר את דברי התורה הזאת" שזה פלא הרי משה רבינו היה כבד פה וכבד לשון וכאן ביום אחד אמר את כמעט את כל חומש דברים, איך זה מובן.
ישראל הר כסף כתב:הרי משה רבינו היה כבד פה וכבד לשון
חיים כתב:ישראל הר כסף כתב:הרי משה רבינו היה כבד פה וכבד לשון
משה לא נתרפא ממומו במעמד הר סיני?
גם אם נניח שלא, בתחילת דברים רבה מבואר "ובשביל שנתעסק בתורה נתרפא לשונו".
אברהם כתב:מרתק.
הנה, גם הרב 'ממעמקים' חזר והדגיש שלכו"ע כתיבת ספר דברים היתה מילה במילה מפי ה', ולפי"ז יש להוסיף שיתכן מאד שמשה ע"ה דיבר בלשון רחבה יותר וכדו' [בפרט אם היה זה מדעתו כמוש"כ הרמב"ן], אלא שכאשר כתב את המעשה כתבו מפי ה' בלשון מדוקדקת עד מאד.
ולפי"ז יבואר מש"כ רש"י בפרשתינו (א,כח) עה"פ 'ערים גדולות ובצורות בשמים' - דיברו הכתובים בלשון הבאי, עכ"ל, ולכאו' יפלא הלא תיבות אלו אינם מלשון הכתובים אלא מדברי העם הנרגנים [שהעתיקו הכתובים] שאומרים 'אחינו המסו את לבבינו וכו', וא"כ אפשר שהעם דיברו בלשון הבאי ואכתי לא שמענו שדיברו הכתובים בלשון הבאי.
אכן לפמש"נ יבואר, דבודאי דרך הכתוב שלא להעתיק את דברי העם כלשונם ממש, אלא בלשון התורה המדוקדקת, וא"כ ממה שכתבה תורה 'בצורות בשמים' מוכח שדיברו הכתובים בלשון הבאי.
וענין זה נוגע ג"כ למה ששמעתי בעבר מאנשי ספר מדברי א' הראשונים שהקשה עמש"כ רש"י בריש פרשת וירא עה"פ 'וסעדו ליבכם' - א"ר חמא לבבכם אין כתוב כאן אלא ליבכם, מגיד שאין יצה"ר שולט במלאכים. והקשה ע"ז הא אברהם לא ידע באותו זמן שהם מלאכים אלא נדמים לו כאנשים, ולמה אמר 'וסעדו לבכם'. וכתב דלשון זה אינו לשון אברהם בדקדוק [דמסתמא כלל לא דיבר עמהם לשון הקדש אלא ערבי וכדו'] אלא זהו לשון התורה המספרת את דברי אברהם, והתורה דקדקה לבכם לפי שאין יצה"ר שולט בהם.
אברהם כתב:ר' זקן, כבר קדמך האב"ע בתחילת הפרשה (פסוק ב) 'יש אומרים כי בא' בשבט מת משה כו' כי ביום אחד קרא זה הספר אל כל ישראל ובו מת, וזו איננה ראיה כו', עיי"ש.
אברהם כתב:איש ספר, מופלאים יותר הם דברי הרמב"ן בפרשתינו ש'הואיל משה' הוא מלשון רצון, 'וזה רמז במצוות שנאמרו כבר שיחזור אותם לבאר אותם ולחדש בהם דברים... להודיע כי מעצמו ראה לעשות כן ולא צוהו השם בזה. עכ"ל. והנה, לפי"ז הרי שאפילו נבואה אין כאן, כי לא ציוהו ה' בזה, והוא פלאי.
אבל הביאור פשוט, דהאף אמנם שכשדיבר משה לישראל לא היה זה כשכינה המדברת מתוך גרונו, אלא כנביא לדברי הגר"א או כחכם לדברי הרמב"ן, מ"מ כאשר נעתק אותו דיבור ונכתב בתורה לאמר כך וכך דיבר משה לישראל מדעתו או מנבואתו, שוב נכלל זה בתורה עצמה, ובזה אין חילוק כלל בין בראשית לדברים, שהכל תורה אחת היא וכתבה משה מפי הגבורה.
חיים כתב:יש לציין כי על הפסוק (דברים ח, טו): "המוציא לך מים מצור החלמיש", כתב רש"י ברכות לח, א ד"ה ורבי נחמיה וז"ל: משמע - שעתיד להוציא, דכתיב המוציא אתכם וכשנאמר פסוק זה למשה עדיין לא יצאו".
לכאורה דברי רש"י הם בניגוד לדעת הרמב"ן האמורים.
נ.ב. נתעוררתי לכך בזכות מאמרו של הרב "מגיב ומניב" על פסוק זה בפורום בית המדרש.
מגיב ומניב כתב:לכאורה טעות גדולה נשתרבבה כאן, דרש"י בתחילת דבריו מיירי עה"פ המוציא אתכם מתחת סבלות מצרים, וע"ז קאמר דעדיין לא יצאו, וזו דעת ר' נחמיה, ואילו הפס' המצוטט הוא דעת רבנן, וזה באמת ממשנה תורה, ואדרבה לרבנן מיירי שכבר היה מוציא, כמבואר בהמשך דברי רש"י שם.
ואל יקשה עליך ענין משנה התורה שמדבר בעד עצמו: ואתחנן, ואתפלל אל ה' ואומר, כי תחלת הספר ההוא אלה הדברים אשר דבר משה אל כל ישראל, והנה הוא כמספר דברים בלשון אמרם. (רמב"ן, הקדמה לפי' התורה)
נוטר הכרמים כתב:לכאורה צ"ב, דהא הכא בסוף ארבעים שנה שהיו ישראל במדבר עסקינן, שאז דבר משה אלה הדברים, אטו כל אותן שנים שהיו ישראל במדבר לא דבר משה את כל דברי התורה ללמד לעם ישראל תורה ומצוות חוקים ומשפטים, ולמה רק מאלה הדברים יש ללמוד שתורה חביבה שמרפאה את הלשון.
היא שיחתי כתב:נוטר הכרמים כתב:לכאורה צ"ב, דהא הכא בסוף ארבעים שנה שהיו ישראל במדבר עסקינן, שאז דבר משה אלה הדברים, אטו כל אותן שנים שהיו ישראל במדבר לא דבר משה את כל דברי התורה ללמד לעם ישראל תורה ומצוות חוקים ומשפטים, ולמה רק מאלה הדברים יש ללמוד שתורה חביבה שמרפאה את הלשון.
על עצם הקושיה יכלת ליישב דשאני אלה הדברים שמשה אמרן מפי עצמו כמבואר במגילה וכן ביאר באהל יעקב שציינת
ועי' עוד כאן בזה מספר חבצל השרון לרמ"ק
http://www.otzar.org/wotzar/Book.aspx?61756&&page=35
התוספת מהגרי"ז ולבאר דהלשון לימודים זהו מה דנוסף בדברים זה נפלא מאוד אך יש לחלק את דבריך לב' חלקים ולבאר בנפרד מהו הדין הנוסף שיש בדברים
חיים כתב:ישראל הר כסף כתב:הרי משה רבינו היה כבד פה וכבד לשון
משה לא נתרפא ממומו במעמד הר סיני?
גם אם נניח שלא, בתחילת דברים רבה מבואר "ובשביל שנתעסק בתורה נתרפא לשונו".
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 20 אורחים