הבונה כתב:עוד הערה על המאמר על חד גדיא:
מה שהביא בסופו כי בפולין היו גם משוררים את "שיר העם הגרמני הדומה לו", ומסתמך כאן על ר' יששכר תמר שכתב "בלשון אשכנז", אישתמיטיה, שגם יידיש נקראת כך, והשיר הלז הוא מעין תרגום לחד גדיא ביידיש (במעט שינויים), שמיחסים אותו להמגיד מקוז'ניץ זצוק"ל. ועד היום רבים מכירים אותו.
אלי_ש כתב:הבונה כתב:עוד הערה על המאמר על חד גדיא:
מה שהביא בסופו כי בפולין היו גם משוררים את "שיר העם הגרמני הדומה לו", ומסתמך כאן על ר' יששכר תמר שכתב "בלשון אשכנז", אישתמיטיה, שגם יידיש נקראת כך, והשיר הלז הוא מעין תרגום לחד גדיא ביידיש (במעט שינויים), שמיחסים אותו להמגיד מקוז'ניץ זצוק"ל. ועד היום רבים מכירים אותו.
הרב תמר כותב במפורש את מילות השיר, והן לא מהשיר "חד גדיא", אלא "שולח האדון את האיכר היערה לקטוף תפוחים...".
אלי_ש כתב:מעניין. מה המקור? ומי מייחס אותו למגיד מקוז'ניץ?
נוטר הכרמים כתב:ומוזר מאוד שאמירות מבולבלות מסוג זה, כאילו קורח שלח איזה פרה וכד' משמשות כתפילה?!
כל התופעה טעונה בירור!
ציבור כתב:בזוז פלוס - פלוס זה 2?
אמר אביי והאידנא נהוג עלמא למיקרי משך תורא קדש בכספא פסל במדברא שלח בוכרא
אלי_ש כתב:נוטר הכרמים כתב:ומוזר מאוד שאמירות מבולבלות מסוג זה, כאילו קורח שלח איזה פרה וכד' משמשות כתפילה?!
גלעד הרשושנים הפנה את תשומת לבי לכך שהרב קאפח ביאר את ה"תפילה" הזו. הנה:
יוסףלוי כתב:אם כבר גלשו לנושא, לבטח שמעתם על חד מן קמיא, ר' זכריה אגמאתי שנתגלה בדורנו.
חקר כתב:ראיתי כעת שאחד הכותבים ב'המודיע' של חג הפסח עשה שימוש נרחב בנושא המדובר כאן, וככלל כל הכתבה שם מותירה עקבות ברורים לפורום דנן.
לדעתי על הנהלת הפורום לקבוע איזשהו כלל כיצד לציין קרדיט לכאן תוך התחשבות ברגישות האיזכור בספרות המגזרית דידן, מעניין לשמוע דעת המשתתפים בענין.
כרם כתב:חקר כתב:ראיתי כעת שאחד הכותבים ב'המודיע' של חג הפסח עשה שימוש נרחב בנושא המדובר כאן, וככלל כל הכתבה שם מותירה עקבות ברורים לפורום דנן.
לדעתי על הנהלת הפורום לקבוע איזשהו כלל כיצד לציין קרדיט לכאן תוך התחשבות ברגישות האיזכור בספרות המגזרית דידן, מעניין לשמוע דעת המשתתפים בענין.
בקביעת הכללים יש להתחשב בעובדה, כי התקשורת החרדית הכתובה מתיחסת לאינטרנט ע"פ הוראת גדו"י יחס שלילי עד למאד, ומעדיפה להתעלם ממנו. איזכור האינטרנט כמקור תורני, ודאי יהיה קשה מאד.
(על הכותב הגולש באינטרנט לאסוף חומר לכתיבתו, ההיתר ברור, כי לצורך פרנסה הותר. אבל איזכורו כמקור ודאי קשה כקרי"ס).
ברקים רב כתב:מש"כ בענין שיטת הצנזור בהתייחסו לעמים כעמים קדמוניים וכו', דומה שאין בזה חידוש גדול.
כרם כתב:חקר כתב:ראיתי כעת שאחד הכותבים ב'המודיע' של חג הפסח עשה שימוש נרחב בנושא המדובר כאן, וככלל כל הכתבה שם מותירה עקבות ברורים לפורום דנן.
לדעתי על הנהלת הפורום לקבוע איזשהו כלל כיצד לציין קרדיט לכאן תוך התחשבות ברגישות האיזכור בספרות המגזרית דידן, מעניין לשמוע דעת המשתתפים בענין.
בקביעת הכללים יש להתחשב בעובדה, כי התקשורת החרדית הכתובה מתיחסת לאינטרנט ע"פ הוראת גדו"י יחס שלילי עד למאד, ומעדיפה להתעלם ממנו. איזכור האינטרנט כמקור תורני, ודאי יהיה קשה מאד.
(על הכותב הגולש באינטרנט לאסוף חומר לכתיבתו, ההיתר ברור, כי לצורך פרנסה הותר. אבל איזכורו כמקור ודאי קשה כקרי"ס).
ברקים רב כתב:מש"כ בענין שיטת הצנזור בהתייחסו לעמים כעמים קדמוניים וכו', דומה שאין בזה חידוש גדול.
הבונה כתב:תודה ר"א שטרן על הגליון החדש המלא מזן אל זן, מצא חן בעיני הקטע האחרון של רשימת התארים.
עשוי לנחת כתב:זה עתה הגיענו
נוטריקון 17
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 219 אורחים