תניא, אמר רבי ישמעאל בן אלישע: פעם אחת נכנסתי להקטיר קטורת לפני ולפנים, וראיתי אכתריאל יה ה' צבאות שהוא יושב על כסא רם ונשא ואמר לי: ישמעאל בני, ברכני! אמרתי לו: יהי רצון מלפניך שיכבשו רחמיך את כעסך ויגולו רחמיך על מדותיך ותתנהג עם בניך במדת הרחמים ותכנס להם לפנים משורת הדין, ונענע לי בראשו. וקמשמע לן שלא תהא ברכת הדיוט קלה בעיניך.
ואמר רבי יוחנן משום רבי יוסי: מנין שאין מרצין לו לאדם בשעת כעסו? דכתיב: פני ילכו והנחתי לך; אמר לו הקדוש ברוך הוא למשה: המתן לי עד שיעברו פנים של זעם ואניח לך.
דא"ר אלעזר א"ר חנינא לעולם אל תהי ברכת הדיוט קלה בעיניך, שהרי שני גדולי הדור ברכום שני הדיוטות ונ[ת]קיימה בהן, דוד ודניאל. דוד דברכיה ארונה שנ' ויאמר ארונה אל המלך יי"ו אלהיך ירצך. ודניאל דברכיה דריוש שנ' אלהא דאנת פלח ליה בתדירא הוא ישזבינך.
ודע תלמידי קושט דבר אמת, שבכל דף ודף מספר הזוהר ותיקונים ישנן הוספות רבות ונכבדות שהוסיפו בימי הגאונים ז"ל על הגליונות, ואחרי כן הכניסו הסופרים הדברים האלה בפנים הספר, עד שקשה מאוד עכשיו לברר איזה עיקר ואיזה נוסף. וכן עשו הסופרים גם בשאר הספרים, כמו שתמצא בש"ס סדר קדשים בהרבה מקומות שהכניסו הגליונות לתוך פנימיית הספר. ועיין בתוספות מנחות (דף נ"ט ע"ב ד"ה ותיהוי) בענין זה ותשתומם.
קאצ'קלה כתב:יש להוסיף, ששתי ההוספות הנ"ל (מה שהביא הרב הוגה ומה שהבאתי) מופיעות באותם עדי נוסח:
כת"י אוקספורד 366.
כת"י הגניזה בהמ"ל ENA 147/1-10.
הגדות התלמוד.
עין יעקב.
עדיאל ברויאר כתב:קאצ'קלה כתב:יש להוסיף, ששתי ההוספות הנ"ל (מה שהביא הרב הוגה ומה שהבאתי) מופיעות באותם עדי נוסח:
כת"י אוקספורד 366.
כת"י הגניזה בהמ"ל ENA 147/1-10.
הגדות התלמוד.
עין יעקב.
כולם עדים ספרדיים.
ושא_נס כתב:באיזה מהדורות משניות?
יתכן כי הדברים נוטים לאופן הדפסת המשניות עם ביאור הרמב"ם בתוך דפוסי התלמוד, והתגלגלות ענין זה והשתלשלותו מדפוס לדפוס. ודומני כי נושא זה כמעט ולא דובר כלל, והרבה יש להרחיב בו.
הוגה כתב:עכ"פ לפי האמור במסכת ברכות כנראה אפשר לראות סדר השתלשלות הנוסח בזה אחר זה -[/size]
עכ''פ כתב:הוגה כתב:עכ"פ לפי האמור במסכת ברכות כנראה אפשר לראות סדר השתלשלות הנוסח בזה אחר זה -[/size]
נראה יותר שהגליון מעתיק מנוסח אחר בו יש ההוספה, ולא שהגליון מעתיק ישיר מהגמרא, ומקור שינויי הנוסחאות ממסירות שונות בע"פ
הוגה כתב:לחלק הראשון אני מסכים שיכול להיות שהגליון מעתיק מנוסח אחר בו יש ההוספה, אך השאלה מה המקור של אותו נוסח, האם ממסירות שונות בע"פ, או שראשיתו בהוספת גיליון שמקורו במקום אחר, שכידוע מצוי כדוגמת זה פעמים רבות בספרים שונים.
ידוע לי שבכמה מסכתות מצאו החוקרים חילופי נוסח שיטתיים בין כתבי יד לאורך המסכת, ולכן תלו זאת במסירות שונות בעל פה ובשתי עריכות. אך כל זמן שלא מוכח כך ממכלול מקומות לאורך מסכת, מסתבר לתלות זאת בגיליונות שנכנסו, כי נקודת המוצא ההגיונית היא שאמורא אחד בלבד כתב את נוסח הגמרא של כל מסכת - מעל פה לכתב, וממנו השתלשלו נוסחאות שונות ברבות העתקות. ולא שהיו כאן בתחילה שתי עריכות שונות מעל פה. אלא אם כן נמצא בהרבה מקרים נוספים ראיות שלמסכת ברכות יש בידינו שתי עריכות שונות משתי מסירות שונות בעל פה, שזהו דבר מחודש מאוד וטעון בירור יסודי, נוכל לבדוק אולי גם הנ"ל נובע מזה. האם תתכן אפשרות נוספת, שהיתה עריכה בסיסית, ועליה הוסיפו גיליונות שמקורן בעל פה ממסורות אחרות? לענ"ד נשמע מחודש ואשמח לראות מקורות או דוגמאות כיוצא בזה.
באופן כללי נראה לי שבגמרא באתר פרידברג ב'סינופסיס בשורות' רואים דבר משמח מאוד, שאדרבה, רוב תיבות הגמרא משותפות הן לכל כתבי היד, דבר המעורר תקווה שביום מן הימים יוכלו להדפיס מחדש את נוסח הגמרא מדויק ביותר על פי המשותף בין כל כתבי היד של הגמרא ועל פי נוסחאות הראשונים. ורק את המקומות המסופקים בראשונים להניח במדור מיוחד (וממוצע של 1 או 2 משמעותיים לעמוד). ושמעתי פעם מחכם הבקי בתחום שטוען שהוא יכול להגיע ברוב המקומות לנוסחאות המקוריות המדויקות. הלוואי שידפיסו ש"ס קורן כזה... רק גמרא בנוסח מדויק (כזו כמו שלמד הרמב"ם למשל).
הוגה כתב:עכ''פ כתב:הוגה כתב:עכ"פ לפי האמור במסכת ברכות כנראה אפשר לראות סדר השתלשלות הנוסח בזה אחר זה -[/size]
נראה יותר שהגליון מעתיק מנוסח אחר בו יש ההוספה, ולא שהגליון מעתיק ישיר מהגמרא, ומקור שינויי הנוסחאות ממסירות שונות בע"פ
לחלק הראשון אני מסכים שיכול להיות שהגליון מעתיק מנוסח אחר בו יש ההוספה, אך השאלה מה המקור של אותו נוסח, האם ממסירות שונות בע"פ, או שראשיתו בהוספת גיליון שמקורו במקום אחר, שכידוע מצוי כדוגמת זה פעמים רבות בספרים שונים.
ידוע לי שבכמה מסכתות מצאו החוקרים חילופי נוסח שיטתיים בין כתבי יד לאורך המסכת, ולכן תלו זאת במסירות שונות בעל פה ובשתי עריכות. אך כל זמן שלא מוכח כך ממכלול מקומות לאורך מסכת, מסתבר לתלות זאת בגיליונות שנכנסו, כי נקודת המוצא ההגיונית היא שאמורא אחד בלבד כתב את נוסח הגמרא של כל מסכת - מעל פה לכתב, וממנו השתלשלו נוסחאות שונות ברבות העתקות. ולא שהיו כאן בתחילה שתי עריכות שונות מעל פה. אלא אם כן נמצא בהרבה מקרים נוספים ראיות שלמסכת ברכות יש בידינו שתי עריכות שונות משתי מסירות שונות בעל פה, שזהו דבר מחודש מאוד וטעון בירור יסודי, נוכל לבדוק אולי גם הנ"ל נובע מזה. האם תתכן אפשרות נוספת, שהיתה עריכה בסיסית, ועליה הוסיפו גיליונות שמקורן בעל פה ממסורות אחרות? לענ"ד נשמע מחודש ואשמח לראות מקורות או דוגמאות כיוצא בזה.
באופן כללי נראה לי שבגמרא באתר פרידברג ב'סינופסיס בשורות' רואים דבר משמח מאוד, שאדרבה, רוב תיבות הגמרא משותפות הן לכל כתבי היד, דבר המעורר תקווה שביום מן הימים יוכלו להדפיס מחדש את נוסח הגמרא מדויק ביותר על פי המשותף בין כל כתבי היד של הגמרא ועל פי נוסחאות הראשונים. ורק את המקומות המסופקים בראשונים להניח במדור מיוחד (וממוצע של 1 או 2 משמעותיים לעמוד). ושמעתי פעם מחכם הבקי בתחום שטוען שהוא יכול להגיע ברוב המקומות לנוסחאות המקוריות המדויקות. הלוואי שידפיסו ש"ס קורן כזה... רק גמרא בנוסח מדויק (כזו כמו שלמד הרמב"ם למשל).
עדיאל ברויאר כתב:בנוגע למסכת ברכות, לאחרונה נכתבה עבודת גמר על אחד הפרקים שמציגה מציאות מורכבת בכתבי היד, ובפרט בקטעי הגניזה.
עכ''פ כתב:עדיאל ברויאר כתב:בנוגע למסכת ברכות, לאחרונה נכתבה עבודת גמר על אחד הפרקים שמציגה מציאות מורכבת בכתבי היד, ובפרט בקטעי הגניזה.
שמתי לב עכשיו לשורה זו- למה הכוונה? לאחרונה כתבתי על נידון זה בירחון האוצר
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 119 אורחים