ירחון האוצר כתב:מפתחות גיליון כ' - בענייני המועדים
נוטר הכרמים כתב:ירחון האוצר כתב:מפתחות גיליון כ' - בענייני המועדים
לפי התוכן - מחכים בקוצר רוח, חבל שיהיה רק אחרי ר"ה.
עובדיה חן כתב:גליון הבא ע"מ הנושא?
ההוא דאמר כתב:מהו התאריך האחרון לשליחת מאמרים בירח האיתנים.
ירחון האוצר כתב:בס"ד
ירחון האוצר גיליון י"ז
הירחון האלקטרוני לכל מקצועות התורה
הערות למחברים ולמערכת וכן מאמרים לירחון הבא יתקבלו בשמחה בכתובת הדוא"ל:
HaOtzar5777@gmail.com
לתשומת לב המעיינים שמות המאמרים במפתחות הינם קישורים למאמרים בפנים, וכן לחיצה על "האוצר" בסוף כל עמוד מחזירה את הקורא למפתחות.
נושא ונותן כתב:נתבקשתי לשאול, האם הכתיבה בירחון מיועדת גם לבחורים או רק לאברכים. [ואת"ל אברכים, האם גם בזה יש לחלק, כיוון שביודעי ובמכירי שכותבים בו גם אברכים בשנה ראשונה וכו', או דלמא שכל שראוי שמו להיות נקרא 'הרב' סגי].
נושא ונותן כתב:נתבקשתי לשאול, האם הכתיבה בירחון מיועדת גם לבחורים או רק לאברכים. [ואת"ל אברכים, האם גם בזה יש לחלק, כיוון שביודעי ובמכירי שכותבים בו גם אברכים בשנה ראשונה וכו', או דלמא שכל שראוי שמו להיות נקרא 'הרב' סגי].
ירחון האוצר כתב:בס"ד
שלום וברכה
א. מצורף קישור להורדת תיקיית כל גיליונות ירחון האוצר, בתוספת מפתחות לכל המאמרים. https://drive.google.com/file/d/1JGrrxf ... sp=sharing
ב. לקראת סיום שנתיים ליציאת הירחון פרסמנו משוב עם שאלות. ב"ה רבים השיבו עליהן והציעו הצעות מצוינות לשיפור הירחון [מי שעדיין לא השיב מוזמן לעשות זאת כאן https://goo.gl/forms/TBtMb5vrvKyAuEVc2], התודה לכם.
ע"פ הצעתכם אנו מודיעים בזה על פתיחת מדור לשאלות והערות קצרות (כאלה שאינן מתאימות להיות מאמר בפני עצמן), ניתן לשלוח הערות לגיליון הבא עד כ’ שבט אי"ה.
בנוסף נבקש את עזרתכם לזכות את הרבים, בביצוע הצעותיכם:
1. הרבה הציעו להדפיס קובץ דוגמא מהירחון באופן חד פעמי. מי יכול להשיג תורם שירצה להנציח את שמו על הקובץ?
2. להכניס סקירה על הירחון לעיתונים
3. לבקש מבתי כנסת וכוללים רלוונטיים את האימליים של המתפללים
4. לבקש מאמרים מראשי ישיבות, רמ"ים מפורסמים ורבנים ידועים [וכן כל ת"ח שאתם נהנים מכתיבתו]
5. להשיג כתבי יד מגדולי ישראל, בדורות האחרונים וכן למעלה בקודש, ומאמרים על תולדות גדו"י
הודעה חשובה: התבקשנו למסור שתגובות מהקוראים נותנות חיזוק למחבר - קראת מאמר, גם אם אין לך הערות על התוכן, תעביר ברכת ייש"כ למחבר.
בתודה וברכה
חברי מערכת האוצר
סקירה
ברוך ה', מידי חודש בחדשו כן החודש הזה (חודש העיבור) אנו זוכים למאמרים מלאי תוכן בירחון 'האוצר', וגם במדורים חדשים ומגוונים, גם מכאן אנו פונים אל כל מנויי וקוראי האוצר די בכל אתר ואתר, אנא היו פתוחים איתנו ותבקרו כל מה שנראה לכם, וכן תציעו עוד הצעות לשיפור פני הירחון שכעת עם מלאות לו שנתיים ימים, עושה הוא דרכו בבטחה אל כותל המזרח (הוירטואלי - לעת עתה) של כתבי העת התורניים, אבל היינו רוצים להגדיל יותר את התפוצה לזכות עוד קוראים וכותבים, ורק בעזרתכם הכותבים והקוראים היקרים נוכל לעשות זאת.
בגיליון זה תוכלו לקרוא שפע מגוון של מאמרים בנושאים שונים, עיקרו כרגיל בקרקע היציבה של ההלכה המסורה לנו, בלימוד הסוגיות עד ההלכה המעשית, בענייני אורח חיים, כגון ב' המאמרים על הלכות מוקצה, אחד עוסק בגדר ההיתר של טלטול מן הצד והנפק"מ שבזה, ואחד בגדרי היתר טלטול כלי שמל"א לצורך גופו ומקומו. שאלות אקטואליות ממעשים המתגלגלים לפתחם של מורי הצדק, כגון אסיר שמטעמי ביטחון נמצא במקום בו אינו יכול להתפלל בנקיות גמורה. מאמר על ברכת הפיצה השכיחה כיום כפת גמורה. מאמר על דברי החזון איש בחיוב ברכת המזון על המן על אף שנבלע באברים. מאמר על נטילת ידים לקטנים ונגיעתם באוכל לפני נטילה, עם שמועות מפוסקי זמנינו. מאמר על מתענה על צרה שעברה, בו יחלק בין תענית ציבור ויחיד. מאמר על גדרי מנהג המקום המתחייב בבאים לקהילה חדשה. וכן מאמר מסכם על מעמד קדושת כהנים בזמנינו, ועוד.
במדור יורה דעה, שפע מאמרים: מאמר נרחב בדיני ריבית במקח והיתרים לכך, על עיטור כסא של אליהו בברית המילה מעלת הסנדק ומחילת העוונות למשתתפים בברית, פטור בתי כנסיות ובתי מדרשות ממזוזה, וכן מאמר מצוין ליקוט דברי אחרונים ופוסקי זמנינו בדין העמום אם מותר להודיע על אדם שנפטר לקרוביו, ומאמר חשוב על מריחת 'קטירה' לשם עיבוד הקלף של ס"ת ועוד.
במדור אבן העזר, מברר הכותב כשמלה את הסוגיא המוכרת (אבל משום מה לא נלמדת) של כיסוי הינומא לפני הקידושין, שלכאורה היא כחופה לפני קידושין, הכותב מסיק מכך שאין כיסוי ההינומא אלא לקיים המנהג (אבל יש לציין שגם בברכת אירוסין הוא כך מקדש עמו ישראל ע"י חופה וקידושין, כשהכוונה מסתמא גם למתן תורה ואכמ"ל).
באוצר חקר ועיון, מאמר בהלכה ובאגדה על התנהגות עם חברו לפנים משורת הדין בו יקשר הרב הכותב בין תמר חנינה מישאל ועזריה, קידוש ה', והאתרוג כמסמל את מעשיהם של צדיקים הנותנים ריחם, כמו כן מאמר מעניין על אגדה שהשתבשה (לדעת הרב הכותב) במדרש הגדול על חמורו של רבי עקיבא שהעלה צמחים.
באוצר הספרים, השלמות לחידושי הרשב"א שבועות הוצאת מוה"ק מאת המהדיר - הרב יעקב דוד אילן. ובאוצר התולדות מאמר מרתק על מה שאפשר ללמוד (הווית חיים הלכה מנהג ומדרש) מכתובת שעל גבי מצבה אחת בבית הקברות ישן נושן באטליה.
במדור גנוזות המשך העתק כ"י ספר מעשי המלך על הרמב"ם מהגאון האדר"ת זצ"ל. וכן מו"מ על מכתב אחד מהגרא"מ פישר זצ"ל על עניין עשית דברים בעת אמירת קדיש.
בגיליון זה מדור חדש! להערות וקושיות קצרות, בכל מקצועות התורה, בהם הערות מבית מדרשו של הרב לייב מינצברג זצ"ל שהובאו ע"י תלמידיו ועוד, נשמח לקבל את תשובתכם והערות על הנכתב בגיליון זה, וכן הערות וקושיות חדשות לגיליון הבא בעז"ה.
אך למותר לציין שאין בהבאת מאמר בירחון משום הסכמה לדבריו - אף שבלאו הכי איננו ראויים לכך, וכל עניינינו אינו אלא לחבובה של תורה.
יתן ה' שנוכל להמשיך ביחד לעוד רבות בשנים, ללמוד ולחדש בדברי תורה. כי התורה ארוכה מארץ מידה ורחבה מני ים, ומתאימה לכל דור ולכל שעה. בכל יום יהיו בעינינו כחדשים, אמן.
כמו כן מאמר מעניין על אגדה שהשתבשה (לדעת הרב הכותב) במדרש הגדול על חמורו של רבי עקיבא שהעלה צמחים.
סקירה
בס"ד בגיליון זה תוכלו לקרא שפע מאמרים בעניינים מעניינים ומגוונים, באוצר הגנזים שני חידושים מגאון האדר"ת זצ"ל בעניין השמטת הרמב"ם הא דמשנכנס אדר מרבים בשמחה, והגהות מרבי כתריאל פישל טכורש זצ"ל על הספר השנוי במחלוקת "יין הלבנון". ובאוצר הספרים מבוא לספר פירוש מגילת אחשורוש לרבי זכריה ן' סרוק, מאת המו"ל מחדש.
באוצר הזמנים משנכס אדר מרבים בשמחת התורה, מאמרים רבים מעניינא דיומא: אודות זמן מקרא המגילה ביפו, שמונה טעמים למשלוח מנות ע"י שליח דווקא, בדין קריאה וכתיבת מגילה בלע"ז, שיחה מהגה"צ רבי דב יפה זצ"ל, הקשר בין השקלים לחודש אדר ע"פ דרכו של הנצי"ב זצ"ל, ביאור בסוגיא דפורים באדר ראשון ושני, מאמר ארוך בדברי הזוהר על החלפת אסתר בשדה ועוד. ובאוצר אבן העזר, מאמר חשוב בדברי חז"ל עה"כ כאשר אבדתי אבדתי, ובו חידוש הלכתי בדין גט הפסול מדרבנן, לעיון הדיינים היושבים על מדין.
באוצר אורח חיים: מאמר תגובה בשאלת האסיר הנמצא במקום שאינו ראוי לתפילה ואריכות בדין בית הכסא דפרסאי, כמה שאלות ותשובות בחיוב ברכת האורח במצבים שונים, האם עניית ברכו נחשבת תחלת ברכת יוצר ומדוע נהגו לשמוע ברכת יוצר מהש"צ, חקירה בטעם מחלוקת ר"י ורבנן בזמני התפילות ועוד. ובאוצר יורה דעה, מאמר מסכם בחיוב הבן לשמוע בקול או"א בדברים שאינם נוגעים אליהם, סיום המשא ומתן בעניין השיטה המקובלת כזמן ר"ת, ועיון בגדר החילוק בין שבועה לנדר.
בהמשך הגיליון, תשובות מכמה רבנים אודות בניית מסוף אוטובוסים בסמוך לשכונת מגורים, ומאמר במחלוקת הרמב"ם והרמב"ן במצוות עשיית מקדש.
ובאוצר החקר והעיון, דיון אודות חשיבות מדרשי תימן ודווקנותם, והמסתעף לאמיתות הגירסא הידועה של אגדת רבי עקיבא והחמור שעלו בו צמחים. מאמר העוסק בביאור כמה מקומות שמצאנו בש"ס שעשה דוחה ל"ת ועשה – בניגוד לכלל לכאורה, וחלופת מכתבים בשאלה אם יש חשש איסור לשון הרע בלשמש מדובב בבית כלא.
*
נקבל בברכה את הכותבים שהשתתפו בגיליון זה לראשונה: הרב יהונתן שלום בנחיון; מעון טל - ישיבת תורת החיים; הרב שלמה מאיר יאקב; הרב יוסף צברי רב ומו"צ בעיר אלעד; הרב יחיאל פליסקין - ר"מ בישיבת מבקשי דעת; הרב איתן אברהם קליין – רמות ירושלים; הרב משה דוד רדין – ישיבת מיר. יישר כחם ויישר כח כל הרבנים המשתפים איתנו מידי חודש בחידושי תורתם, יזכו כולם להמשיך בלימוד התורה כשאיפתם הטהורה, להגדיל תורה ולהאדירה. ויהי רצון שיזכנו ה' להמשיך לזכות את הרבים בעריכת הגיליון מתוך שמחה וברכה.
סקירה
נזדמנו כעת בירחונינו, לתת ביטוי לכלל הקף הלכות הפסח המרובים והמסועפים לזמנם לפונדק אחד של ירחון האוצר המלא על גדותיו והגדוש באוצרות מרובים הרבה הלכה ומעט אגדה בענייני פסח וחודש ניסן, נביא כאן מפתח למקצתם ועיני הקורא תחזינה משרים: שבעה מאמרים בהלכות חמץ ומצה, מהגדרת איסור אכילה והנאה בחמץ בפסח ובשאר איסורים, ומאמר על שיטת הרמב"ם בדין חצר אינה צריכה בדיקה, ועד למאמר מקיף בשאלת כשרות עוגיות פפושדו (הטוען שגם לדעת מרן הגרע"י זצ"ל יש לאסרם מחמת חשש שלא נודע בזמנו). מאמר על חשש שמא יבוא לאוכלו למתארח באר"י באחרון של פסח, ומאמר על אכילת חמץ וקטניות באיסרו-חג פסח שחל בשבת. ועוד.
כמה מאמרים בענייני ליל הסדר: ביאור דברי הרמב"ם במצוות סיפור יציאת מצרים, מהות השינויים בליל הסדר, מה השיעור המעודף לכרפס, ב’ תשובות אודות ספק בברכה על נט"י בליל הסדר.
מאמר על קדושת הבכורות במשנתו של הספורנו, והקשר בין וידוי מעשרות לתענית בכורות. מאמר מסכם על הטעמים הרבים שניתנו מדוע אין גומרים את ההלל בכל ימי הפסח, ומאמר על הגדרת מנהג המקום בזמננו, המשך הפולמוס על ברכת הדלקת נר יו"ט (עם תגליות חדשות). ועוד כהנה וכהנה.
באוצר הגנזים, מכתב מגאון מטשעבין בעניין ספק טומאה ברשות הרבים, והערות מהגר"ש דבליצקי זצ"ל על הלכות ליל הסדר ע"פ הגר"א. ובאוצר הספרים, חלק מתוך ספר כהונת עולם, בעניין מתנה על דברי סופרים אם תנאו קיים (עם הערות וביאורים).
♦
נקבל בברכה את הכותבים שהשתתפו בגיליון זה לראשונה: הרב ישראל מאיר בריסקמן - לייקווד; הרב יצחק שלמה פייגנבוים; הרב משה אהרן קרמר - כולל נחלת איש ירושלים. יישר כחם ויישר כח כל הרבנים המשתפים איתנו מידי חודש בחידושי תורתם, יזכו כולם להמשיך בלימוד התורה כשאיפתם הטהורה, להגדיל תורה ולהאדירה. ויהי רצון שיזכנו ה' להמשיך לזכות את הרבים בעריכת הגיליון מתוך שמחה וברכה.
♦ ♦ ♦
ירושלמי סוטה פרק א הלכה ב כתב:. שאלו את בן זומא מפני מה ספק רשות היחיד טמא. אמר לון סוטה מהיא. אמרו ליה (רשות היחיד) ספק. אמר לון מצינו שהיא אסורה לביתה. [מכאן אתה דן לשרץ מה כאן רה"י אף להלן רה"י .... מפני מה ספק רשות הרבים טהור אמר לון מצינו שהציבור עושין פסחיהן בטומאה בשעה שרובן טמאין. מה טומאה ידוע הותרה לציבור. קל וחומר ספק טומאה.
מתוך ירחון האוצר ניסן תשע"ט -מכתב מכת"י הגאון רבי דב בעריש וויידענפעלד זצ"ל לרב הרצוג זצ"ל כתב:....במה שהעיר כ"ג שליט"א על הירושלמי סוטה פרק א' הלכה ב', דמבואר שם דהא דספק
טומאה ברשות הרבים טהור, היינו מפני שמצינו שהציבור עושין פסחיהן בטומאה.
ותמה כבוד הד"ג,
1. הא התם נדחתה הטומאה בשביל השניה. (הערת הירחון, היינו מצות הפסח.")
2. ועוד, הלא התם גם קרבן יחיד שקבוע לו זמן דוחה את השבת ואת הטומאה.
3. גם צ"ע, אמאי נקיט הירושלמי קרבן פסח, הלא כל קרבן ציבור בא בטומאה.
4. והתוס' יום טוב הקשה מאי פריך הירושלמי, הא לבן זומא מסוטה ילפינן, אם כן ממילא ידעינן דספק טומאה ברשות הרבים טהור.
והנראה לחומר הקושיא דהכונה בירושלמי היא כך, דשאלו לבן זומא
מדוע ספק טומאה ברשות הרבים טהור גמור ולא גזרו בו רבנן, כמו בכל ספק איסור תורה, דעל כל פנים מדרבנן
ספיקו להחמיר.
ועל זה השיבו, מצינו שהציבור עושין את הפסח בטומאה, מה טומאה ידועה הותרה קל וחומר ספק טומאה.
[/quote]מתוך ירחון האוצר ניסן תשע"ט -מכתב מכת"י הגאון רבי דב בעריש וויידענפעלד זצ"ל לרב הרצוג זצ"ל כתב:והנה בתוס' יומא דף ז' העלו דלעולם מקרא דמועדו גם קרבן יחיד הקבוע לו זמן הותרה לבוא בטומאה כמו קרבן ציבור,
רק מדרבנן גזרו בקרבן יחיד שיהיה רק דחוי. אלמא דמשום כבוד הרבים לא גזרו רבנן, והכא נמי.
סקירה
בירחונינו זה באו במדור גנוזות מכתב מהגאון רבי שלמה דוד כהנא זצ"ל, ראב"ד ורשה, אל הגרי"א הרצוג זצ"ל, העוסק בעניין קריאת ב' שמות בזמן הגמרא. באוצר הזמנים - דברי תורה בענייני דיומא, בענייני מצוות ספירת העומר: השוכח לספור יום אחד האם יכול להמשיך לספור בברכה (מהי דעת הבה"ג לפי המקורות בדברי רבותינו הגאונים והראשונים הידועים כיום); צורות ספירה שונות, כמו ספירת ארבעים חסר אחת, או שלוש ועוד שלוש; האם כשסופר ב' ימים מספק (כדברי הדבר אברהם) יש חשש הפסק בין הברכה למצווה. בעניין מנהגי הספירה: היתר פתיחת מספרה בימים אלו, ומאמר על כבוד התורה וחכמיה. מענייני פסח שני: מאמר בהלכה על אופן חישוב הטמאים והטהורים ומאמר באגדה על ייחודיותו של קרבן פסח כקרבן ה'. ולקינוח, מאמר מרתק על ההיסטוריה של עליה למירון ואופייה.
באוצר אורח חיים, התכתבות ענפה בנידון שבגיליון הקודם על מצה עשירה והמסתעף, בו יבואו תשובות החכמים המתירים ותגובות האוסרים. באוצר יורה דעה - בגדרי זיעה וריחא בסוגי' הגמ' ובתנורים מודרניים; על טבילה במעיינות נובעים זורמים וביטול החששות שעוררו עליהם; ומאמר הלכתי מיושבי על מדין האם רשאית אישה לנהוג מנהגי אבלות על בעלה כשעדיין לא התבררה מיתתו להיתר נשואיה לאחר (כמקרה שאירע לאחרונה עם התרסקותו של מטוס "אתיופיאן אירליינס"). באוצר חושן משפט - מאמר מעמיק על החילוקים בין עדות ממון לעדות נפשות ועדות דבר שבערווה לעניין נמצא אחד מהן קרוב או פסול ועוד. ובאוצר החקר והעיון - עיון בדרכם בהלכה של רבי חיים מבריסק והחזו"א בסוג' אישו משום חיצו; פתיחה לספר שופטים העוסק בזיהוי שבטי השופטים, המושתת על מאמר חז"ל "אין לך שבט ושבט שלא העמיד שופט"; ומאמר השוואתי המראה שסדר התפילה נתקן כנגד סדרן של נביאים וכתובים.
נקבל בברכה את הכותבים שהשתתפו בגיליון זה לראשונה: הרב אהרן מיטלמן - מרא דאתרא שכונת 'אבי עזרי - חפציבה' מודיעין עילית (דבריו נכתבו ע"י הרב אריה לייב גולדשטוף); והרב חיים מצגר. יישר כחם ויישר כח כל הרבנים המשתפים איתנו מידי חודש בחידושי תורתם, יזכו כולם להמשיך בלימוד התורה כשאיפתם הטהורה, להגדיל תורה ולהאדירה. ויהי רצון שיזכנו ה' להמשיך לזכות את הרבים בעריכת הגיליון מתוך שמחה וברכה.
לענין כתב:לא קבלתי את הגליון למייל
אם כבר שלחתם לכולם, תבדקו אם אין איזו בעיה
סקירה
בס"ד זוכים אנו להעמיד לפניכם לקראת מתן תורה גיליון מלא וגדוש בחידושי תורה מגוונים, בתחומים שונים ומאת כותבים רבים חדשים גם ותיקים. מאמרים רבים לכבוד זמן מתן תורתנו: ביאור בתשובת משה רבינו ע"ה למלאכים ובמעלת חידושי תורה, הצעה מחודשת בביאור תכלית ומטרת לימוד התורה, על שיעור מצות השמחה בימים טובים ובעניין ריבוי השמחה בחג השבועות, בעניין כפה עליהם הר כגיגית לקבל התורה שבע"פ והיוצא מזה לעניין כפיה בגט. מאמר הלכתי בנידון האם חייבים בליל שבועות להפסיק את הלימוד בעלה"ש לברך ברכות התורה, ביאור הטעמים להקדמת קריאת מגילת רות (ושאר מגילות) לקריאת התורה, ועוד.
בהמשך הגיליון, מאמר בעניין מצות תפילין האם גם קשירתם מצוה והיוצא מזה להנחת תפילין לחולה סיעודי, תשובה בהלכה אם מותר להפיץ סידור לבני נח, שו"ת ממרן הגר"ח קנייבסקי שליט"א בהלכות הרחקות, בסוגי' דשליא בבית לדעת ר"ש נימוק הוולד קודם שיצא טהור. ומאמר לזיהוי העיר פקיעין, מקום מערת מחבוא רשב"י ובנו. ועוד מאמרים אשר לא נפרטם כולם כאן כי רבים הם ועיני הקורא תחיזנה.
נקבל בברכה את הכותבים שהשתתפו בגיליון זה לראשונה: הרב משה יפת - כולל למען אחי–רצופות; הרב פנחס פרידמאן - ראש הכוללים דחסידי בעלזא בארה"ק; הרב אריה לייב גולדשטוף - בית מדרש להוראה 'אש התורה'; הרב שמעון ללוש - ראש כולל חכמת שלמה אלעד; הרב נחום פרידמן - כולל שע"י ישיבת יד אהרן ב"ב. יישר כחם ויישר כח כל הרבנים המשתפים איתנו מידי חודש בחידושי תורתם, יזכו כולם להמשיך בלימוד התורה כשאיפתם הטהורה, להגדיל תורה ולהאדירה.
ידועה הסתירה וכבר עמדו עליה, דבעירובין אמרו הרוצה לעשות כב"ה עושה והרוצה
לעשות כב"ש עושה, ומבואר שם שאף בדאורייתא כן שיכול לעשות לקולא כמו שרוצה ובלבד
שלא תהיה לו סתירה במעשיו, ומאידך בע"ז אמרו דבשל תורה הלך אחר המחמיר ובשל
סופרים הלך אחר המיקל.
ולענ"ד נראה הביאור בזה פשוט מאוד, דבעירובין איירינן בב"ש וב"ה, שהם שני בתי הוראה
הגדולים בישראל, וכיון שהדבר אינו מוכרע, ואין כאן מקום לברר את זה יותר, על כן אין היחס
לזה כ'ספק', אלא כשני שיטות ששניהם מכלל התוה"ק עצמה, ואלו ואלו דברי אלהים חיים,
ולכן יכול להחליט כמו מי הוא נוהג, ומה שעושה, הרי הוא ודאי ולא ספק. משא"כ בע"ז לא
איירינן במח' ב"ש וב"ה ואף לא במחלוקת חכמים ידועים שמשנתם כבר נידונה ולא הוכרעה,
אלא באדם פרטי ששאל שני חכמים, ובזה אין שיטתם כשני תורות, אלא הרי זה ספק איך
ההלכה, ועל כן נוהגים בזה ככל כללי ספיקות בדאורייתא לחומרא ובדרבנן לקולא
רבי יהושע היא דלא משגח בבת קול ואיבעית אימא הכי קאמר כל היכא דמשכחת תרי תנאי ותרי אמוראי דפליגי אהדדי כעין מחלוקת ב"ש וב"ה לא ליעבד כי קוליה דמר וכי קוליה דמר ולא כחומריה דמר וכי חומריה דמר אלא או כי קוליה דמר וכחומריה עביד או כקוליה דמר וכחומריה עביד
כמעיין המתגבר כתב:אם אפשר, בהיות ורובא דרובא מעיינים בקובץ זה כשהוא על המחשב כקובץ PDF כדאי להקפיד שמיספור העמודים יתחיל מהעמוד הראשון, כי כשכתוב במפתח עמוד קה, ואני עובר לעמוד 105, הוא מגיע לעמוד ק'.
נהר שלום כתב:כמעיין המתגבר כתב:אם אפשר, בהיות ורובא דרובא מעיינים בקובץ זה כשהוא על המחשב כקובץ PDF כדאי להקפיד שמיספור העמודים יתחיל מהעמוד הראשון, כי כשכתוב במפתח עמוד קה, ואני עובר לעמוד 105, הוא מגיע לעמוד ק'.
במקום לעבור לעמוד 105, לחץ על שם המאמר במפתחות - והוא יגלול אותך אוטומטית לעמוד הנכון
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 209 אורחים