Re: ספרים המסוגלים
פורסם: ג' נובמבר 06, 2018 11:59 pm
חקר כתב:אלי_ש כתב:הנה כמה "ספרי סגולה" (מתוך קטלוג "קדם" http://www.kedem-auctions.com/home):
1. ספר עטרת ישראל, מהאדמו"ר המגיד רבי ישראל מבאהפאלי. זיטומיר, תרכ"ז 1867. מהדורה ראשונה. עם הסכמת קרובו של המחבר, האדמו"ר רבי אהרן מטשרנאביל, הכותב על גדולת הרב המחבר וספרו "כי ידעתי וכי שמעתי מאבי האדמו"ר האיש אלוקים קדוש זי"ע לפארו בתפארת תהילה כאחד מבני עליה, ובכן מצוה להדפיסם להגדיל תורה ולהאדירה". הוא מברך את המוציאים לאור, כי זכותו של המחבר הרב המגיד הקדוש, תגן "עליהם ועל המדפיסים ועל הקונים ספר הזה, ייטיב ה' להם ברו"ג בגוף ונפש ומאוד, אכי"ר".
2. ספר תהלים, עם ספר דגלי הודיה והמצוה. ועם ספר ממתקי יהודה על תרי"ג מצוות. עם סדר מעמדות וסידור תפילה "קול יעקב". מרבי יהודה יודל לנדא מעיה"ק ירושלים. פיעטרקוב, תרנ"ט 1899. שני שערים, הראשון בדיו כחול ואדום.
הסכמת האדמו"ר רבי ישראל מסאדיגורא (משנת תרנ"ח) המברך את הקונים בברכת "...ויבוא עליכם ברכת טובים וחיים מאושרים בטוב ונחת". הסכמות מהמהדורות הקודמות של הספר ביניהם הסכמת האדמו"ר רבי אברהם "המגיד מטריסק", המברך את הקונים "בברכה המשולשת בני סמיכי וחיי אריכי ומזוני רויחא".
3. סידור שער השמים, עם פירושים, דינים והנהגות, מרבי ישעיה הלוי הורוויץ בעל השל"ה, ביאור התפילה מבעל השל"ה, בעיקר על דרך הסוד (על פי ספרים שונים ובמיוחד כתבי האר"י, שהיו לפניו בכתב-יד). עם ליקוטי דינים והנהגות שליקט נכדו המו"ל מספר "שני לוחות הברית". [אמשטרדם, תע"ז 1717]. מהדורה ראשונה.
התפילה בסידור זה יש בה סגולה מיוחדת שהתפילה תתקבל ולא תשוב ריקם. כפי שכתב בעל הב"ח בהסכמתו לסידור זה: "כי אין ספק אצלנו כשיתפשטו בקרב ישראל, כל מי שמתפלל בתוכו שאין תפילתו חוזרת ריקם". רבי אברהם יעקב האדמו"ר הראשון מסדיגורא הזכיר סגולה זו בהסכמתו למהדורתו השלישית של הסידור (ווארשא תרמ"ב): "סידור שער השמים מהגאון הקדוש השליה וכאשר העיד הגאון הקדוש המפורסם בעל הב"ח ז"ל כלשונו הזהב - אין ספק אצלינו שכל המתפלל בו תפילתו לא תשוב ריקם". הגאון המקובל הקדוש רבי נפתלי כ"ץ בעל "סמיכת חכמים" מייחס סגולה זו למחבר עצמו, בעל השל"ה הקדוש, וזה לשונו במכתבו: "...סדר התפילות תמידין כסדרן ומוספין כהלכתן לשבתות וחדשים וימים נוראים מראשית השנה ועד אחרית השנה שסידר וחיבר הגאון מוהר"ר ישעיה סג"ל בעל "שני לוחות הברית", והיה לו געגועין גדולים על זה הסידור, וגזר על יוצאי חלציו שיביאוהו לבית הדפוס, לזכות את הרבים שיתפללו כסדר הזה בכוונות אלו, וברית כרותה מאתו אם כסדר הזה יעשו לפני שומע תפלה בכל כח ובכוונות ההם, לא ישובו ריקם מלפניו. ופוק חזי מאי עמא דבר והסכמות הגאוני' הגדולים הקדמונים המפורסמים שבאותו הדור... מוהר"ר יואל סירקיס בעל בית חדש והגאון הגדול המפורסם מוהר"ר יעקב ז"ל אב"ד מלובלין... והגאון הגדול המפורסם מוהר"ר יום טוב ליפמן העליר זצ"ל בעל תוספות יו"ט... וכל הנביאים מתנבאים בסגנון אחד הגאונים הנ"ל, שאם יתפללו בכוונות אלו שאין תפילתן חוזרת ריקם".
4. ספר אור החכמה, על התורה. חידושים על דרך הקבלה והחסידות. מהאדמו"ר רבי אורי פייבל המגיד מדובנקא. (קאריץ) [לאשצוב, תקע"ה 1815]. מהדורה ראשונה. עם הסכמות רבי מאיר קריסטאנפולר, רבי אפרים זלמן מרגליות, החוזה מלובלין ועוד.
בספר זה נהגו קדושה יתירה, ובספר "שלחן מלכים" לרבי משה צבי לנדא מקליינווארדין כותב בדיני יולדת: "וכבר נתפשט המנהג להניח ספר מכורך במפה תחת ראש האשה שאחזוה צירי לידה - ונוהגים להניח ספר הקדוש נעם אלימלך וספר הקדוש אור החכמה". [דבריו הובאו בספרי הפוסקים]. כמו כן מובא, שהגה"ק רבי ישעיה זילברשטיין מוויטצען, "היה רגיל לשלוח את הספר "אור החכמה" לאשה היושבת על המשבר, שתניח את הספר תחת הכר לסגולה שתלד בנקל".
5. ספר עטרת תפארת ישראל, על התורה [בדרך הנסתר], מאת רבי ישראל חריף מסאטינוב, תלמיד הבעש"ט. לעמברג, (תרכ"ה) 1865. מהדורה ראשונה.
בספר שמות קדושים, צירופי אותיות וגימטריות, חזיונות וסגולות. מעוטר בהסכמותיהם של גדולי הרבנים והאדמו"רים החסידיים בתקופת ההדפסה, שכותבים על קדושתו של הספר ועל כך שעצם החזקתו בבית היא סגולה לשמירה. כך לדוגמה, כותב האדמו"ר רבי אברהם יעקב מסדיגורא: "הספר הק' הזה מלא הוא בשמות הקדושים ושמות המלאכים המסוגלים לרפואה ושמירת ארבעה אבות נזיקין ולשפעת ברכה והצלחה".
6. ספר נחלת צבי, מאת רבי צבי גוטמאכר. לבוב, תרל"ג 1873.
כולל ארבעה חיבורים: "נחלת צבי" ו"קן מפורשת", מאת רבי צבי גוטמאכר; "צפנת פענח" ו"שלום בפמליא של מעלה", מאת אביו הגאון רבי אליהו גוטמאכר מגריידיץ.
הגאון הצדיק רבי אליהו גוטמאכר אב"ד גריידיץ (תקנ"ו-תרל"ה), תלמיד הגאון רבי עקיבא איגר. נודע כקדוש ומקובל פועל ישועות, הוציא לאור את חיבורי בנו רבי צבי, שנפטר בחיי אביו. בהקדמה לחיבור "קן מפורשת" כותב רבי אליהו: "אם בעת שיצטרך אדם לישועה מה'... ילמד משנה עם הרב ותוי"ט ופירוש בני ז"ל ויעמיד עצמו אח"ז ויתפלל באיזה לשון ששגור בפיו... ויפרט מבוקשו שיהיה נענה...".
יפה מאד, יישר כח.
ראוי לציין שהספרים הנזכרים ב-1, 2, לכאורה אינם 'מסוגלים' מכח עצמם אלא מכח שר המסכים שהאציל ברכתו על הקונים. ב-3, 6, הסגולה היא רק על ידי השימוש בספר. ורק הנזכרים ב-4, 5, 'מסוגלים' בעצם החזקתם.
עוד ספר ש'מסוגל' ע"י הלימוד בו, הוא ספר 'שירי משכיל' להרה"ק ר' הלל מקאלמאייא שבהקדמתו נכתב שהלימוד בו מסוגל לפרנסה.
צפנת פענח יצא לאור פעמיים?