איש_ספר כתב:כאן ניתן לצפות בסדר ההפטרות לפי מנהגי הקראים.
ההפטרות לר"ה <יום תרועה כפי שהוא מכונה כאן> ולסוכות, הן הפטרות שאינן רשומות בשום מנהג אחר
מאידך ההפטרה כאן לבראשית למשל, שהיא שונה מכל המנהגים, רשומה גם במחזור בני רומניא! גם ההפטרה לפסח <יש להם הפטרה אחת בלבד> שאינה נקראת בשום מנהג אחר, רשומה גם במחזור בני רומניא ליום ב של פסח! (את ההפטרות של בני רומניא למדתי כמובן מרשימת ההפטרות שבסוף הערך הפטרה שבאנצ"ת שנעשתה בידי החוקר הדגול ר' נתן פריד ז"ל).
לסיכום אכן יש פה ושם מנהג שווה, אבל בודאי שיש לקראים הפטרות שאינן נהוגות אלא במקומם.
הפלא הגדול בחומש קושטא רפ"ב דידן, שיש בו הפטרות לשבתות חנוכה, חג שאינו נהוג אצלם כלל. כנראה שהם נשארו בטעות מהמהדורה המקבילה כפי מנהג ספרד.
שטייגעניסט כתב:ישבב הסופר כתב:אוי נו
אתה שופט את יהדות רומניה העתיקה מכח ספרו הצבעוני של הרב מילר?
זהו לא ספר צבעוני. אולי אנחנו לא מתכוונים לאותו ספר?
אני לא שופט רק על פיו, יהדות רומניה לא הוציאה ממנה כמעט אף גדול בתורה ויראה, המלבי"ם רבה של בוקרשט ושאר רבנים שמוכרים ממנה לא נולדו בה, כמו"כ ידוע על בדיחות והלצות רבות שנאמרו על העמירצים של רומניה מה שלא ידוע על שום עדה אחרת. בכלל אני מתפלא מהיכן שאבת לכנות את יהדות רומניה 'יהדות רומניה העתיקה'? היא אכן כ"כ עתיקה?
ישבב הסופר כתב:מנהג רומניה טרם נחקר כל צרכו, וזכור לטוב החוקר החשוב ר' אברהם לוין שליט"א שייו רב לו במקצוע זה ונותר רק לקוות שיוציא לאור משפטו להנות בהם בני אדם שוחרי תורה ודעת.
לייבעדיג יענקל כתב:ישבב הסופר כתב:מנהג רומניה טרם נחקר כל צרכו, וזכור לטוב החוקר החשוב ר' אברהם לוין שליט"א שייו רב לו במקצוע זה ונותר רק לקוות שיוציא לאור משפטו להנות בהם בני אדם שוחרי תורה ודעת.
הוא עוסק רק בפיוטי רומניא ואיטליה ולא בנוסח הקבע. כמדומה שבמחקרי תפילה ופיוט של רד"ג יש סקירה על מנהג רומניא.
לייבעדיג יענקל כתב:ראה לדוג' במאמרו של רנ"פ 'הפטרות אלטרנטיביות' (נמצא באוצר תחת שם זה), ושם מציין למקומות נוספיים שכ"כ.
מרדכי וינטרויב כתב:תגלית חדשה על ההפטרות התלת-שנתיות:
http://imhm.blogspot.co.il/2017/05/blog-post_22.html
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 153 אורחים