אוצר החכמה כתב:דברי הגמרא מתפרשים כפשוטם שטוב לשבת בין ערבים ברברים עובדים אלילים באר"י, ולא לשבת בין צדיקים בחו"ל. אבל חשש לקלקול מאן דכר שמיה, וחשש סכנת הנפש אינו נופל מחשש סכנת הגוף (דרך משל אדם שחולה נשימה וצריך לשהות בשוויץ, היעלה על הדעת להגיד לו שישאר בארץ משום למען יאריכו ימיך, או דנימא דסכנה פרטית שאני) שבודאי לא היית מסכים להקל בו ראש עם סברות כאלה (ומיד היית שולף את המהר"ל/רמח"ל הרלוונטי שזה אינו כפשוטו אלא בחינה רוחנית וכו'). ולא שמענו מעולם דרכי הוראה מסוג שכזה. וחבל שצריך להאריך בדברים פשוטים שכאלה. ואלמלי ראיתי לא האמנתי.
גוראריה כתב:ו. ומי שמחפש לדעת מה דעתו של הרב על כגון דא, יחטט באגרותיו שבאוצר מה כתב למאנדהו שרצה לשלוח את בנו מחו"ל ללמוד בהגימענאזיום הערצליא שבת"א, בא"י....
ישעיהו לוריא כתב:דובר כאן קודם אודות רבי רפאל ברוך טולידאנו. שהיה מתנגד לעליה ארצה.
מדוע הוא גופו עלה? בערך בשנת תשכ"ג-כ"ד. האם שינה טעמו והתנגדותו?
יוסףלוי כתב:ישעיהו לוריא כתב:דובר כאן קודם אודות רבי רפאל ברוך טולידאנו. שהיה מתנגד לעליה ארצה.
מדוע הוא גופו עלה? בערך בשנת תשכ"ג-כ"ד. האם שינה טעמו והתנגדותו?
חשוב להבהיר: רבי רפאל ברוך לא היה נגד התיישבות בא"י, אלא נגד הציונות, אליאנס ועוד. שפעילותם הייתה בהעלאה לא"י והורדה מהדת. ולכן בכל עלייה בזמנו ראה כעקירת הדת והיהדות.
אבל כמובן שלא הייתה לו אידאולוגיה כשל סאטמר, שאין לעלות לא"י בגלל הממשל הציוני ששולט בה.
הדברים פשוטים ולא הבנתי מה הסיבוך.
אליהוא כתב:כמדומה שאין כאן ויכוח גדול, שהרי כו"ע מודו שבמקום סכנה ברורה אסור, ובמקום חשש רחוק ודאי מודה הרב א"ס, שאין מקום לחששנות יתר במקום מצוה רבה, וכידוע מהא דיעקב ודינה שנשענש שהסתירה מפני עשיו, והויכוח כולו מיותר.
איפה מצאנו שם דהכונה על אר"י? ועיין כאןאליהוא כתב: וקצת סמך לדברי אוצה"ח מדברי המדרש שיר השירים רבה (וילנא) פרשה ה' "רחצתי את רגלי, מטינוף עבודה זרה, יודעת הייתי שאבק של אותו מקום משיאני לעבודה זרה אעפ"כ דודי שלח ידו מן החור".
אליהוא כתב:כבר הבאת בעצמך שכן פירש הנצי"ב. וכ"ה פשטות לשון המדרש למעיין שם,וכ"פ מהרז"ו
המחקר כתב:שלום
אחד מידידי ביקש ממני לפרסם את הבקשה הבאה:
"לצורך מחקר שאני עורך, אני מחפש מידע ביוגרפי אודות הרב שם טוב גפן ז"ל, מלבד מה שפורסם בהקדמה לספרו "הממדים הנבואה והאדמתנות" או בהקדמת אחד מספריו/מאמריו האחרים שנדפסו.
כמו כן אשמח לדעת על כתבי-יד שלו או מכתבים שנכתבו אליו, כאלו שלא פורסמו בלבד (ואין צורך להפנות לקטלוגים של ספריות וארכיונים מוכרים)".
חשבתם שאזלו כל העותקים של הספר? גם אנחנו חשבנו. אבל מסתבר שישנם עוד כמה עשרות. מנקים לפסח ומוצאים שנשארו לנו עוד כמה על המדפים.
חוקר המכון, הרב ידידיה ונגרובר, עשה עבודה נפלאה, וגאל את כתביו של ר' שם טוב גפן מתהום הנשייה. רש"ט גפן היה תלמיד חכם וחוקר מקורי, מקורבו של הראי"ה קוק ושותפו בהקמת ישיבת 'אוצר חיים' ביפו. הספר מביא לפני הקורא את תולדות חייו, מאמריו ואגרותיו, בעריכה מצוינת ובצירוף הערות מחכימות רבות.
מחיר הספר 65 ש"ח. ניתן לכתוב לנו nezerdavid@gmail.com
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 18 אורחים