עיין ברכות ט, ג.גאולה בקרוב כתב:ברוך דיין האמת.
צער נורא למשפחות, למכרים ולכלל ישראל.
כל הנהרג ע"י גוי מפני יהדותו נקרא קדוש.
ואשרי כלל ישראל שהתאחדו סביב לאותם בחורים, "שה פזורה ישראל".
על התפילות הרבות שכביכול לא נשמעו ח"ו:
של"ה מסכת תמיד הגה פרק נר מצוה הגה"ה:
דבר זה שאמרו רבותינו ז"ל, אין הקדוש ברוך הוא מואס בתפילת רבים (ברכות ח א), יש לתמוה לכאורה, דהא עינינו רואות שאין כן, שהרי תפילת שמונה עשרה, כל ישראל מתפללין אותה שלש פעמים בכל יום, וכמה פעמים מוזכר בהתפילה הגאולה: ראה נא בעניינו כו', תקע בשופר גדול כו', השיבה שופטינו כו', ולירושלים עירך ברחמים תשוב ותשכון בתוכה כו', את צמח כו', רצה ה' אלהינו כו', וזה יותר מאלף ותקנ"ד שנה שאנו בגלות, וסתם תפילתינו.
...אמנם לי נראה שורש הענין הוא כך. התפילה שהיא העבודה שבלב, היא מצות עשה מן התורה כמו כל שאר מצות עשה (רמב"ם הלכות תפילה פ"א ה"א). וענין שמיעת התפילה הוא, שהקדוש ברוך הוא בוחר בהתפילה, והמלאך קושרה ועושה כתר להקדוש ברוך הוא. אבל אין מוכרח שיקיים ויעשה להמתפלל מה שמבקש, רק הקדוש ברוך הוא קיבל המצות עשה שקיים, כמו שמקבל הקדוש ברוך הוא כל מצות עשה שאדם עושה, דהיינו, ציצית, ותפילין, ומזוזה, וארבעה מינים, וכיוצא בהם. אף - על - פי שאינו שולח ברכה בעבור זה, מכל מקום המצוה רשומה למעלה, והשכר שמור. כן הוא בתפילות הכשרות, הם עולות למעלה להיותן כתר ועטרה, אבל למלאות הבקשה, לפעמים עושה הקדוש ברוך הוא בקשתו ולפעמים לא. יתברך הוא היודע, וצדיק בכל דרכיו.
וראה עוד בענין זה בשערים בתפילה עמ' קמב-קמד
כפה"נ הם היו בגדר תפילת שואעל התפילות הרבות שכביכול לא נשמעו ח"ו
אלף אלפים כתב:כפה"נ הם היו בגדר תפילת שואעל התפילות הרבות שכביכול לא נשמעו ח"ו
תוכן כתב:יש בכלל ענין לומר כל ספר תהלים? אם יגידו כל המזמורים אלף פעם ללא מזמור קי"ז, האם חסרון יש בזה?
שומר קישואין כתב:תוכן כתב:יש בכלל ענין לומר כל ספר תהלים? אם יגידו כל המזמורים אלף פעם ללא מזמור קי"ז, האם חסרון יש בזה?
כמובן שזה תלוי אם אומרים את התהילים בדרך תפילה או בדרך סגולה [דבר שיש בו חשש איסור].
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 182 אורחים