נודניק משונה בעל אוב כתב:מה שייך, אוצר החכמה, מה שייך?
את דבריך לא אבין, לא אבין.
אם בכפילות המצוה לצורותיה יעבור בבל תוסיף, הלא זה משום שהמציא צורה למצוה אשר לא נאמרה.
ואם כן הוא אז גם בעשותו כן לבדה, בלא שנותו בה.
המציא צורה במצוה, למשה לא נאמרה, בה יעבור ובה יחטא.
בינו בזה, נבונים.
לומד_בישיבה כתב:אם כי הביאור הלכה הביא בשם הרמב"ם כמדומני שגם אם אינו דומה כלל בזמנה נחשב לבל תוסיף כגון כהן הנעמד לא על הדוכן אלא באמצע הבית הכנסת ויאמר ויתן לך גם אז יעבור על בל תוסיף אך רובם ככולם חולקים בזה על הביאור הלכה.
באופן זה שכתבת ודאי שאינו עובר, ומשני טעמים. שהרי אינו עסוק אז כלל בקיום המצוה ואינו מוסיף עליה. וגם הוי כמכוין להדיא שלא לצאת כיון שאי"ז בשעת התפלה כתקון חז"ל, וכמ"ש הבה"ל בסימן קכט ס"א גם לגבי כהן ע"ש.
לומד_בישיבה כתב:בשאלתך הרב אוצה"ח מדוע ר"א ור"י לא הציעו לעשות תנאי כיוונת לקושיית הטורי אבן והביאו המו"ז חלק א סימן כו בזה"ל.
לא מצאתי בדבריו את מה שכתבת בשמו:מלח הארץ כתב:ייש כחך.
טענותיו משונות מאד ואין בי כח להאריך.
הוא כתב אחרת, שזה שמצאנו שצבעו בפורפורא לא אומר שצבעו בזה תכלת לציצית. ("ומה שהוכיחו מממצאים ארכיאולוגיים, שנמצאו קונכיות ושרידי בדים הדומים לפורפורא ולצבע המופק ממנו, הבל הוא ואין בו ממש, דאטו בימי קדם צבעו את כל הבגדים שבעולם בתכלת בלבד, והלא ברור שהתכלת מעט מן המעט היה ורק בגדי מלכים נצבעו בצבע זה, וזה לעומת זה בגדי כהונה וציצית. וצבע התכלת היה חשוב ויקר בדמים כמבואר במנחות מ"ד ע"א וא"כ ברור הדבר שמסתבר דכל הממצאים הנ"ל נועדו לצרכים אחרים ואינם תכלת כלל. ועדיין לא נמצא פך תכלת חתום בחותמו של כהן גדול שנוכל להביא ממנו ראיה למהות התכלת").מלח הארץ כתב:כדוגמא אציין את הבנתו התכלת היא 'תעשייה יהודית', ושאר כל העולם השתמש בתכלת אחרת זולה, הנה מלבד מה שמגוחך לחשוב כן עוד זאת שהוא מתעלם מהעובדה הפשוטה שדרך צידת הפורפור הינה יקרה מאד לשלותה מקרקעית הים וזאת אפי' בימינו על אחת כמה וכמה בתנאי הימים ההם.
הוא כתב אחרת, שאולי אינדיגו זה לא קלא אילן. ("ומה שכתב שקלא אילן הוא האינדיגו ואכן צבעו דומה לצבע המופק מן הפורפורא. תמה אני, וכי גושפנקא דמר בר רב אשי חתום על הקלא אילן – אינדיגו, וכי איך יש בידנו לדעת שהקלא אילן שלפני אלפיים שנה זהה לחלוטין לצבע כלשהו שבידנו").מלח הארץ כתב:גם מה שכתב שאולי אינדיגו היינו הפורפורא זהו חוסר ידע משווע שהאינדיגו הוא שם הצמח שממנו מפיקים צבע זה, והוא שם הנמשך במסורת רציפה בהרבה שפות, והרי זה כמו לטעון אולי הכבש איננו מה שאנו קוראים כבש.
לוצאטי כתב:אין כאן קושיות אלא תירוצים, ואידך זיל גמור.
יש תיעוד מפורט של דרכי צביעת הבד בימי קדם (למשל אצל פליניוס) - התכלת שבה השתמשו הרומאים, כולל המלכים, הופקה מפורפור, (כמו עוד גוונים שהופקו ממנו), ועל מין זה של פורפור גזר יוסטיניאנוס איסור. לכן ההשערה שהיה מין אחר שבו השתמשו המלכים בימים ההם אין בה ממש. כמו כן, אין שום זכר לסוג אחר של תכלת, שאינו חשוב ויקר בדמים.ניים ושכיב כתב:הוא כתב אחרת, שזה שמצאנו שצבעו בפורפורא לא אומר שצבעו בזה תכלת לציצית. ("ומה שהוכיחו מממצאים ארכיאולוגיים, שנמצאו קונכיות ושרידי בדים הדומים לפורפורא ולצבע המופק ממנו, הבל הוא ואין בו ממש, דאטו בימי קדם צבעו את כל הבגדים שבעולם בתכלת בלבד, והלא ברור שהתכלת מעט מן המעט היה ורק בגדי מלכים נצבעו בצבע זה, וזה לעומת זה בגדי כהונה וציצית. וצבע התכלת היה חשוב ויקר בדמים כמבואר במנחות מ"ד ע"א וא"כ ברור הדבר שמסתבר דכל הממצאים הנ"ל נועדו לצרכים אחרים ואינם תכלת כלל. ועדיין לא נמצא פך תכלת חתום בחותמו של כהן גדול שנוכל להביא ממנו ראיה למהות התכלת").מלח הארץ כתב:כדוגמא אציין את הבנתו התכלת היא 'תעשייה יהודית', ושאר כל העולם השתמש בתכלת אחרת זולה, הנה מלבד מה שמגוחך לחשוב כן עוד זאת שהוא מתעלם מהעובדה הפשוטה שדרך צידת הפורפור הינה יקרה מאד לשלותה מקרקעית הים וזאת אפי' בימינו על אחת כמה וכמה בתנאי הימים ההם.
לא מר בר רב אשי, אבל הערוך מפרש קלא-אילן אינדיקו ואחריו עוד רבים. המונח אינדיגו משמש בשפות הלועזיות ברציפות, לפחות מזמן הערוך. יש להדגיש כי המונח אינדיגו משמש גם כשם צבע (שכיום מכסה מנעד מסויים של גוונים בין כחול לסגול), גם כשמו של צבען מסויים (מולקולה ספציפית עם תכונות צבע מוגדרות וידועות), וגם כשם צמח מסויים ממנו הפיקו את הצבע הזה לראשונה (כנראה), Indigofera tinctoria. חלק מן המערערים על זיהוי הקלא-אילן נסמכים על מקורות בהם מוזכרת הפקת צבע תכלת מאיסטיס (פיהמ"ש לרמב"ם למשל), ואמנם גם מאיסטיס Isatis tinctoria ניתן להפיק את צבע האינדיגו (חומר צבע זהה, ממקור צמחי שונה). אם כן, יש אמנם אי בהירות מסויימת ביחס לשאלה לאיזה צמח קראו חז"ל קלא-אילן (אם זה בכלל שם צמח, ולא שם צבע). אבל, לדיון ההלכתי השאלה החשובה היא לא מהו הצמח, אלא מהו הצבען שנקרא אינדיגו בזמן חז"ל (שממנו נוכל ללמוד על צבע התכלת הכשרה). על זה אין שום פקפוק של ממש (לקוראי אנגלית http://en.wikipedia.org/wiki/Indigo_dye) בין אם הצמח הוא אינדיגו ובין אם הוא איסטיס.ניים ושכיב כתב:הוא כתב אחרת, שאולי אינדיגו זה לא קלא אילן. ("ומה שכתב שקלא אילן הוא האינדיגו ואכן צבעו דומה לצבע המופק מן הפורפורא. תמה אני, וכי גושפנקא דמר בר רב אשי חתום על הקלא אילן – אינדיגו, וכי איך יש בידנו לדעת שהקלא אילן שלפני אלפיים שנה זהה לחלוטין לצבע כלשהו שבידנו").מלח הארץ כתב:גם מה שכתב שאולי אינדיגו היינו הפורפורא זהו חוסר ידע משווע שהאינדיגו הוא שם הצמח שממנו מפיקים צבע זה, והוא שם הנמשך במסורת רציפה בהרבה שפות, והרי זה כמו לטעון אולי הכבש איננו מה שאנו קוראים כבש.
יעקב כהן כתב:חובב_ספרים כתב:בלי לנקוט עמדה לגבי זהות חלזון האמיתי, זה ברור לי שאלו הטוענים שהם יודעים בודאות, "ידעו" עוד לפני שהם החליטו שבכחם לברר מהו החלזון האמיתי.
זה לא נכון כלל, ובמקרים רבים זה בדיוק הפוך... אם תלמד את הנושא היטב בלי דעות מוקדמות מראש כלל, מסתמא נראה גם אותך הולך עם תכלת כפי שעשו ועושים רבים גם בציבור שלנו.
(האמת שזה תלוי עד כמה אתה מתחשב בחברה...)
משולש כתב:נוטר הכרמים כתב:לאור הדברים הנ"ל נראה לתקן שזה תלוי עד כמה מתחשבים במקובל. ז"א טוענים שעד כמה שבאים לברר בצורה עצמאית ובלתי תלויה במוסכמה או הנחה מוקדמת מגיעים להחלטה חיובית לאמץ את התכלת. {אין לי הקטן עמדה או דעה בענין}משולש כתב:ואחזור גם אני על הטענה הנדושה, אך אמיתית.
האם גם הגר"ח קנייבסקי לדוגמא מתחשב בחברה ולכן לא הולך עם תכלת? (וכמוהו מאות ת"ח עצומים שמדקדקים בכל מצוה עד הקצה האחרון).
וכבר היו פה אשכולות גדולים ואדירים על התכלת. ודרוש וקבל שכר. אבל למעשה עדיין לא הביאו פסק מהגדולים שלאורם הולכים רוב בית ישראל, שיש לאדם להדר ללבוש ציצית עם תכלת.
כעת מה נכלל ב'מקובל'? אצל האנשים הפשוטים זה מה שמקובל בחברה. אצל הגרח"ק שליט"א זה מה שמקובל מהחזו"א. בבית בריסק - מה שמקובל אצלם, וכן בחוגי החסידים, ועל זה הדרך.
בוודאי שלא נכון. במצוות התלויות בארץ הגיעו לכאן בלי מסורת ובדקו לבד. החזו"א חלק על הרבה דברים שהיו מקובלים כאן לפניו וכן הגרי"ז ובוודאי שהת"ח הגדולים שבדור לא עוצמים את העינים ונמנעים ממצוות בגלל ש"מקובלנו מהחזו"א או מהבריסקער רב" כי בזמנם עדיין לא היה ידוע המורקס.
משולש כתב:לפני שרשמתי את בני לת"ת זילברמן הבהרתי להנהלה שאיני רוצה בשום אופן לראות את בני חוזר הביתה עם תכלת בבגדו. (או תפילין בראשו ובזרועו).
אש משמים כתב:משולש כתב:לפני שרשמתי את בני לת"ת זילברמן הבהרתי להנהלה שאיני רוצה בשום אופן לראות את בני חוזר הביתה עם תכלת בבגדו. (או תפילין בראשו ובזרועו).
יש בעיה ללבוש תפילין??
ירח מלא כתב:דבריו של הרגר''מ אכן לא משכנעים (ואדרבא משכנעים ללבוש).
אמנם שמעתי מנכדו, שסבו שמע בשם רבינו חיים עוזר שהתבטא על התכלת: הם עוד יעלו להר הבית להקריב קרבנות. (משהו כזה).
אש משמים כתב:משולש כתב:לפני שרשמתי את בני לת"ת זילברמן הבהרתי להנהלה שאיני רוצה בשום אופן לראות את בני חוזר הביתה עם תכלת בבגדו. (או תפילין בראשו ובזרועו).
יש בעיה ללבוש תפילין??
משולש כתב:אש משמים כתב:משולש כתב:לפני שרשמתי את בני לת"ת זילברמן הבהרתי להנהלה שאיני רוצה בשום אופן לראות את בני חוזר הביתה עם תכלת בבגדו. (או תפילין בראשו ובזרועו).
יש בעיה ללבוש תפילין??
אינו נושא האשכול, בוודאי שלא ראוי להניח תפילין כל היום. אלא רק בזמן תפילת שחרית.
משולש כתב:האם ידוע לך על מי מתלמידי הגר"א שנהג להניח תפילין כל היום?
האם הגר"א הורה כן באיזה מקום?
עכ"פ רוב ככל גדולי ישראל הליטאיים ראו את עצמם הולכים בשיטתו של הגר"א בכל דבר ולא הניחו תפילין כל היום.
משולש כתב:לפני שרשמתי את בני לת"ת זילברמן הבהרתי להנהלה שאיני רוצה בשום אופן לראות את בני חוזר הביתה עם תכלת בבגדו. (או תפילין בראשו ובזרועו).
משולש כתב:האם ידוע לך על מי מתלמידי הגר"א שנהג להניח תפילין כל היום?
האם הגר"א הורה כן באיזה מקום?
עכ"פ רוב ככל גדולי ישראל הליטאיים ראו את עצמם הולכים בשיטתו של הגר"א בכל דבר ולא הניחו תפילין כל היום.
יוצא פוניבז' כתב:שמועות מתהלכות כי הגר"מ חזר בו מתקיפותו בענין התכלת, ויש אף המוסיפים לספר שהוא עצמו מתעטף בטלית עם תכלת מדי פעם (או לפי נוסח אחר: כל יום אחר שחרית).
יש התולים את התפנית בעקבות מה ששמע בשבעה של הגר"ש דבליצקי זצ"ל על מנהגו בקודש להטיל תכלת בט"ק, ואז הבין כי הענין רציני מכפי שסבר בעבר.
האם יש בשמועות אלו מן האמת?
דרופתקי דאורייתא כתב:יוצא פוניבז' כתב:שמועות מתהלכות כי הגר"מ חזר בו מתקיפותו בענין התכלת, ויש אף המוסיפים לספר שהוא עצמו מתעטף בטלית עם תכלת מדי פעם (או לפי נוסח אחר: כל יום אחר שחרית).
יש התולים את התפנית בעקבות מה ששמע בשבעה של הגר"ש דבליצקי זצ"ל על מנהגו בקודש להטיל תכלת בט"ק, ואז הבין כי הענין רציני מכפי שסבר בעבר.
האם יש בשמועות אלו מן האמת?
כנראה שקרוב לומר להד"ם.
הוא מורה ובא כתמיד. שאין בזה כל ממש.
אם כי, אחד מבניו שליט"א, כנראה שאוחז מהתכלת ומידי פעם נותן לו, ולו אינו מתנגד בנחרצות.
חזור אל “תכלת ודין הקרבה בזמה"ז”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 4 אורחים