אישי כתב:מאחר שמצוות צריכות כוונה, יש לעורר על אלו מצוות יש לכוין בזמן ההצבעה.
והנה הידועות לי.
מצוות עשה.
א. ונקדשתי בתוך בני ישראל, להודיע ברבים שהוא שייך לקהל יראי השם.
מלך זקן וכסיל כתב:אישי כתב:מאחר שמצוות צריכות כוונה, יש לעורר על אלו מצוות יש לכוין בזמן ההצבעה.
והנה הידועות לי.
מצוות עשה.
א. ונקדשתי בתוך בני ישראל, להודיע ברבים שהוא שייך לקהל יראי השם.
זה לא הודעה ברבים כי אף אחד לא יודע שאתה הוא זה שהצבעת גימל
מלבד אלה שנוהגים לצאת מהפרגוד ולהראות לכל המשקיפים החילוניים שאנו מקיימים את הבחירה כמצוה ולא כבחירה
אוהב אוצר כתב:ומי שלא יצביע, יתחייב בשמיים על כל זה???
עיניו כיונים כתב:ונשמרתם מאד לנפשותיכם
חמירא סכנתא מאיסורא (סכנת הקללות ועוד)
אישי כתב:ואנא, כל הסבור שיש בבחירות משום עבירה מכל סוג שהוא, יתכבד ויפתח לו אשכול אחר, ויניח אותנו לנפשינו.
מלך זקן וכסיל כתב:אישי כתב:מאחר שמצוות צריכות כוונה, יש לעורר על אלו מצוות יש לכוין בזמן ההצבעה.
והנה הידועות לי.
מצוות עשה.
א. ונקדשתי בתוך בני ישראל, להודיע ברבים שהוא שייך לקהל יראי השם.
זה לא הודעה ברבים כי אף אחד לא יודע שאתה הוא זה שהצבעת גימל
מלבד אלה שנוהגים לצאת מהפרגוד ולהראות לכל המשקיפים החילוניים שאנו מקיימים את הבחירה כמצוה ולא כבחירה
אישי כתב:י. והדרת פני זקן, שנצטוינו לכבד את החכמים, והמצביע כדעת חכמים, מרבה כבוד התורה של גדולי הדור.
[/b]
עם_הארץ כתב:מלך זקן וכסיל כתב:אישי כתב:מאחר שמצוות צריכות כוונה, יש לעורר על אלו מצוות יש לכוין בזמן ההצבעה.
והנה הידועות לי.
מצוות עשה.
א. ונקדשתי בתוך בני ישראל, להודיע ברבים שהוא שייך לקהל יראי השם.
זה לא הודעה ברבים כי אף אחד לא יודע שאתה הוא זה שהצבעת גימל
מלבד אלה שנוהגים לצאת מהפרגוד ולהראות לכל המשקיפים החילוניים שאנו מקיימים את הבחירה כמצוה ולא כבחירה
אחרי שיש מטה לחילונים - למשכם להצביע למפלגה חרדית בגלל החלק החברתי=כלכלי שהיא דוגלת בו, ואחרי שמפרסמים ברבים שיש אפיקורסים ומינים וכדו' שבגלל סיבות גשמיות משלשלים לקלפי פתק של מפלגה חרדית
לכאורה נחלש מאוד הקידוש השם של שתומ"צ המצביעים למפלגה חרדית - כי מאן מפיס אם בשביל כבוד שמים עשה כן או בשביל כבוד הכרס שלו.
ואולי היה מקום, בשביל להגדיל הכבוד שמים, למנוע משאינם שותומ"צ מלהצביע למפלגה חרדית, גם אם נפסיד במספר הכסאות, אבל כבוד שמים יתרבה?
מאימתי מצינו מח' בין גדולי הדור אם יש קיום מצוה על דבר מסויים או לא, או יותר גרוע לעבור על עבירה? ועוד באותו מעשה?
אוהב אוצר כתב:לא רוצה לפתוח אשכול חדש אני שואל כאן: מאימתי מצינו מח' בין גדולי הדור אם יש קיום מצוה על דבר מסויים או לא, או יותר גרוע לעבור על עבירה? ועוד באותו מעשה?
מצינו דבר כזה? הממשלה גרמה לזה?
אוהב אוצר כתב:אין אחד שחלק על מרן הח"ח שעשה חשבון בהל' לשה"ר על מצוות ועבירות, אבל כאן?
אלא ההגיון אומר: כל מי שיש לו רב ועושה מה שאומר לו, מקיים את מצוות ועשית ותו לא בלי כל הרשימה הזאת.
זו דעת העניה עני בדעת.
אוהב אוצר כתב:הרי גדולים וצדיקים סוברים שעוברים בזה על מס' עבירות חמורות, אז איך ניתן לבוא ולעשות רשימה כזו הפוכה?
לכן על פניו נראה שמקיימים בזה כל אחד ששומע בקול רבותיו - ו'עשית' וזה ברור.
גם זו לטובה כתב:קידוש השם?
וכי אם החרדים לא היו מצביעים בבחירות לא היו יודעים את כמות החרדים לדבר השם?
יתירה מזאת האם הפגנת החצי מליון לא קידוש השם גדול יותר?
האם לאחר הפגנת חצי מליון יש צורך בקידוש השם ע"י בחירה בקלפי, הרי חלק ניכר מהציבור החרדי לא מצביע, מה עוד שרבים מצביעים לקלפי כדי לקבל טובת הנאה ולהעמיד עסקנים שיעזרו בעת מצוא, לעניינים שבגוף, וכן יש שמצביעים רק כדי להראות לחבריהם את גודל מפלגתם ואכמ"ל.
גם זו לטובה כתב:קידוש השם?
וכי אם החרדים לא היו מצביעים בבחירות לא היו יודעים את כמות החרדים לדבר השם?
יתירה מזאת האם הפגנת החצי מליון לא קידוש השם גדול יותר?
האם לאחר הפגנת חצי מליון יש צורך בקידוש השם ע"י בחירה בקלפי, הרי חלק ניכר מהציבור החרדי לא מצביע, מה עוד שרבים מצביעים לקלפי כדי לקבל טובת הנאה ולהעמיד עסקנים שיעזרו בעת מצוא, לעניינים שבגוף, וכן יש שמצביעים רק כדי להראות לחבריהם את גודל מפלגתם ואכמ"ל.
גם זו לטובה כתב:קידוש השם?
וכי אם החרדים לא היו מצביעים בבחירות לא היו יודעים את כמות החרדים לדבר השם?
יתירה מזאת האם הפגנת החצי מליון לא קידוש השם גדול יותר?
האם לאחר הפגנת חצי מליון יש צורך בקידוש השם ע"י בחירה בקלפי, הרי חלק ניכר מהציבור החרדי לא מצביע, מה עוד שרבים מצביעים לקלפי כדי לקבל טובת הנאה ולהעמיד עסקנים שיעזרו בעת מצוא, לעניינים שבגוף, וכן יש שמצביעים רק כדי להראות לחבריהם את גודל מפלגתם ואכמ"ל.
גם זו לטובה כתב:קשה לי להגיב על טענות הבל, אשר כותביהם סימנו את המטרה מסביב לחץ, זכותם של המגיבים לכתוב שכך הורה רב פלוני, אבל אין טעם להסביר בטענות הבל.
אישי כתב:מאחר שמצוות צריכות כוונה, יש לעורר על אלו מצוות יש לכוין בזמן ההצבעה.
והנה הידועות לי.
מצוות עשה.
א. ונקדשתי בתוך בני ישראל, להודיע ברבים שהוא שייך לקהל יראי השם.
ב. ועשית ככל אשר יורוך, לשמוע דברי חכמים.
ג. הוכח תוכיח את עמיתך, להפריש אחרים מלהכשל בעבירות.
ד. והחזקת בו, להחזיק ידי העניים.
ה. ולמדתם אותם את בניכם, לסייע בידי התתי"ם.
ו. תלמוד תורה דרבים.
ז. והלכת בדרכיו, מה הוא גומל חסדים אף אתה וכו'.
ח. ואהבת לרעך כמוך.
ט. השבת אבידה, להשיב את הממון האבוד שנלקח מעמנו [במיסים וכיו"ב] ע"י אנשי השלטון השודדים.
י. והדרת פני זקן, שנצטוינו לכבד את החכמים, והמצביע כדעת חכמים, מרבה כבוד התורה של גדולי הדור.
מצוות לא תעשה.
א. ולא תחללו את שם קדשי, שלא יגרם חילול השם בהתמעט מנין היראים.
ב. לא תסור מן הדבר אשר יורוך ימין ושמאל.
ג. לא תעמוד על דם רעך, בין ברוחניות ובין בגשמיות.
ד. ארור אשר לא יקים את דברי התורה.
ה. לא תאמץ את לבבך וגו' מאחיך האביון.
מדברי קבלה
אורו מרוז אורו ארור יושביה כי לא באו לעזרת ה' בגיבורים. [מרן הגרא"מ שך זצ"ל].
מי שיש לו להוסיף, לא ימנע טוב מהשמחים במצוות.
ואנא, כל הסבור שיש בבחירות משום עבירה מכל סוג שהוא, יתכבד ויפתח לו אשכול אחר, ויניח אותנו לנפשינו.
[ד] כל העניין של מספר המצוות אינו מקובל עלי כ"כ משום שיתכן מעשה מסויים אשר יש בו קידוש השם שאין דוגמתו והרי הוא עדיף עשרת מונים על מעשה אחר שמקיימים בו עשרות מצוות, בקיצור צריך לתת את כובד המשקל על האיכות.
כמד' שבכל הספרות התורנית, כמעט ולא מצינו עסק מכמות מצוות, הראשון אשר עשה עסק מכמות הוא הח"ח בפתיחת ספרו. [במשנת הח"ח בכללותה (מלבד ספרו הגדול משנה ברורה) ישנם הרבה חידושים, וכבר אמר הגר"מ שפירא שהח"ח לא היה נחשב כעמוד התורה בדורו אלא כעמוד העבודה, ויותר אין להאריך והוי מדברים שאין מוסרים אלא לצנועים, ועוד שאיני מסכים עם דברי הגרמ"ש במלואם]
גם זו לטובה כתב:
[ד] כל העניין של מספר המצוות אינו מקובל עלי כ"כ משום שיתכן מעשה מסויים אשר יש בו קידוש השם שאין דוגמתו והרי הוא עדיף עשרת מונים על מעשה אחר שמקיימים בו עשרות מצוות, בקיצור צריך לתת את כובד המשקל על האיכות.
כמד' שבכל הספרות התורנית, כמעט ולא מצינו עסק מכמות מצוות, הראשון אשר עשה עסק מכמות הוא הח"ח בפתיחת ספרו. [במשנת הח"ח בכללותה (מלבד ספרו הגדול משנה ברורה) ישנם הרבה חידושים, וכבר אמר הגר"מ שפירא שהח"ח לא היה נחשב כעמוד התורה בדורו אלא כעמוד העבודה, ויותר אין להאריך והוי מדברים שאין מוסרים אלא לצנועים, ועוד שאיני מסכים עם דברי הגרמ"ש במלואם]
וכעין זה [ואולי עדיפא מזה] אמר רב ששת כל שאינו מניח תפילין עובר בשמונה עשה וכל שאין לו ציצית בבגדו עובר בחמשה עשה וכל כהן שאינו עולה לדוכן עובר בג' עשה כל שאין לו מזוזה בפתחו עובר בשני עשה [מנחות דף מד א].אוצר החכמה כתב:אגב אתה לא צודק גם בדבריך שהח"ח היה הראשון, המעלות התורה מנה את המצוות שמקיימים בעסק התורה, אבל גם הוא הרי לא היה "עמוד התורה בדורו" אלא רק מי שאחיו הגר"א אמר עליו שהוא חסיד אמיתי (לפי הסיפור).
דבר אחר אורח חיים פן תפלס, אמר רבי אבא בר כהנא שלא תהא יושב ומשקל מצותיה של תורה ורואה איזו מצוה שכרה מרובה ועושה אותה, למה נעו מעגלותיה של תורה מטולטלין אינון שבילי דאורייתא, תני ר' חייא משל למלך שהיה לו פרדס והכניס בו פועלים ולא גלה להם שכר נטיעותיו של פרדס שאילו גלה להם היו רואים איזו נטיעה שכרה מרובה ונוטעים אותה ונמצאת מלאכת הפרדס מקצתה בטלה ומקצתה קיימת, כך אילו גלה שכר מצות נמצאת תורה מקצתה בטלה ומקצתה קיימת, אמר ר' אחא בשם רבי אבא טלטל הקב"ה שכר עושי מצות בעוה"ז כדי שיהו ישראל עושים אותה משלם.
אוצר החכמה כתב:[ד] כל העניין של מספר המצוות אינו מקובל עלי כ"כ משום שיתכן מעשה מסויים אשר יש בו קידוש השם שאין דוגמתו והרי הוא עדיף עשרת מונים על מעשה אחר שמקיימים בו עשרות מצוות, בקיצור צריך לתת את כובד המשקל על האיכות.
כמד' שבכל הספרות התורנית, כמעט ולא מצינו עסק מכמות מצוות, הראשון אשר עשה עסק מכמות הוא הח"ח בפתיחת ספרו. [במשנת הח"ח בכללותה (מלבד ספרו הגדול משנה ברורה) ישנם הרבה חידושים, וכבר אמר הגר"מ שפירא שהח"ח לא היה נחשב כעמוד התורה בדורו אלא כעמוד העבודה, ויותר אין להאריך והוי מדברים שאין מוסרים אלא לצנועים, ועוד שאיני מסכים עם דברי הגרמ"ש במלואם]
איני יודע מה אמר הגרמ"ש, אבל המשתמע מדבריך הוא הבל גמור, דברים מגוחכים ביותר שבושה לאמרם.
(שכביכול מהחפץ חיים אי אפשר להביא ראיות כי לא היה נחשב עמוד התורה, קשה לבאר את הטיפשות באמירה כזאת, ובנסיון להקטין את מעלתו של רשכבה"ג כפשוטו כדי לחלוק עליו)
גם זו לטובה כתב:כתבתי את כל הדברים דלעיל מנקודת מבט ליטאית, ואדרבה אשמח אם כותב ההודעה שלפני יציג את הדברים מזווית ראיה חסידית (גוראית)
גם זו לטובה כתב:
[א] לא למדתי כלל סוגיא זו, אבל אשמח שמישהו יעשה עבודה רצינית, לאסוף את כל מכתבי גדול"י בדורות האחרונים, ולבדוק אלו מצוות מנו.
כמד' שראש לכולם ושעליו כולם נשענים הוא מרנא החזו"א [אשר הוא בעצמו לא הצביע ושמעתי שכן נוהג אחריו הגרח"ג] והנה במכתב הגרד"ל [בדעת החזו"א] לבחירות האחרונות, כמד' לא הוזכר כלל קידוש השם ושאר המצוות דלעיל, אלא אך ורק התועלת אשר יפעלו חברי הכנסת, [כמד' שאפילו הגראי"ל בבחירות הקודמות לא העמיד את כל כובד המשקל על חילול השם]
[ב] שמעתי בשם הגר"מ שפירא שאמר בשם הגרי"ז כל ימי גדלתי בין החכמים ומעולם לא שמעתי את המילים "קידוש השם" "חילול השם"
[ג] בענין החיוב הציות לזקני הדור, כנודע האריך בזה הגרד"ל במכתבו נגד תנועת דגל התורה.
[ד] כל העניין של מספר המצוות אינו מקובל עלי כ"כ משום שיתכן מעשה מסויים אשר יש בו קידוש השם שאין דוגמתו והרי הוא עדיף עשרת מונים על מעשה אחר שמקיימים בו עשרות מצוות, בקיצור צריך לתת את כובד המשקל על האיכות.
כמד' שבכל הספרות התורנית, כמעט ולא מצינו עסק מכמות מצוות, הראשון אשר עשה עסק מכמות הוא הח"ח בפתיחת ספרו. [במשנת הח"ח בכללותה (מלבד ספרו הגדול משנה ברורה) ישנם הרבה חידושים, וכבר אמר הגר"מ שפירא שהח"ח לא היה נחשב כעמוד התורה בדורו אלא כעמוד העבודה, ויותר אין להאריך והוי מדברים שאין מוסרים אלא לצנועים, ועוד שאיני מסכים עם דברי הגרמ"ש במלואם]
[ה] אם ישנם כ"כ עבירות בהימנעות מהצבעה, מה ההסבר על כך שמרנא החזו"א גופיה לא הצביע?
[ו] כמד' שאין העסק הגדול מהבחירות חידש הגראמ"ש משום שראה בזה מכשיר והיכי תמצי לבנות את ציבור בני התורה [ולכן תלמידו הגר"ש סבר שכיום מאותה סיבה יש לעשות להיפך ואכמ"ל] ואכן הוכיח סופו על תחילתו, כידוע לכל וכפי שהאריך בזה הגר"ש ביום א'.
[ז] בקיצור יתכן שאין דמיון בין מערכת בחירת לחברתה, ויש לדון הכל לפי המקום והזמן, לפעמים עיקר המטרה משום מצוות אחת ולעמים משום מצווה אחרת, ולפעמים אין כלל מצווה להצביע [כמד' שכן נהג הגראמ"ש] וצריך להבין אם יש בזה משום "חילול השם" היאך יתכן לא להצביע?
כתבתי את כל הדברים דלעיל מנקודת מבט ליטאית, ואדרבה אשמח אם כותב ההודעה שלפני יציג את הדברים מזווית ראיה חסידית (גוראית)
זיסע יונגאלע כתב:עדיף שתהיה דתי כל חייך ותסמוך על השיטות הכי מקילות בשו"ע, לך עם גי'נס וכיפה חצי שקל, ובלבד שלא תעבור פעם אחת בחיים על איסור תורה.
לייטנר כתב:זיסע יונגאלע כתב:עדיף שתהיה דתי כל חייך ותסמוך על השיטות הכי מקילות בשו"ע, לך עם גי'נס וכיפה חצי שקל, ובלבד שלא תעבור פעם אחת בחיים על איסור תורה.
כאן הגזמת!
מילא לסמוך על השיטות הכי מקלות בשו"ע,
מילא לעבור פעם אחת בחיים על איסור תורה,
אבל ללכת בג'ינס וכיפה חצי שקל?! לא נחשדו ישראל עד כדי כך.
זיסע יונגאלע כתב:הגדרת דתי - מי שמקיים את השיטות הכי מקילות בשולחן - ערוך. (מי שעובר על השיטה הכי מקילה על אחד ! מהסעיפים בכל ד' חלקי שו"ע - הוא לא דתי באותו סעיף, אלא חילוני, וצריך לעשות תשובה) וזה קודם להכל.
כלומר: אם יגע לי שאלה של או להחמיר ולהיות חרדי/חסיד/גור, ובכך אני מוותר על ה'דתי' = "מויחל טובות", עדיף שתהיה דתי כל חייך ותסמוך על השיטות הכי מקילות בשו"ע, לך עם גי'נס וכיפה חצי שקל, ובלבד שלא תעבור פעם אחת בחיים על איסור תורה.
זיסע יונגאלע כתב:עדיף שתהיה דתי כל חייך ותסמוך על השיטות הכי מקילות בשו"ע, לך עם גי'נס וכיפה חצי שקל, ובלבד שלא תעבור פעם אחת בחיים על איסור תורה.
וכעין זה [ואולי עדיפא מזה] אמר רב ששת כל שאינו מניח תפילין עובר בשמונה עשה וכל שאין לו ציצית בבגדו עובר בחמשה עשה וכל כהן שאינו עולה לדוכן עובר בג' עשה כל שאין לו מזוזה בפתחו עובר בשני עשה [מנחות דף מד א].
אגב אתה לא צודק גם בדבריך שהח"ח היה הראשון, המעלות התורה מנה את המצוות שמקיימים בעסק התורה, אבל גם הוא הרי לא היה "עמוד התורה בדורו" אלא רק מי שאחיו הגר"א אמר עליו שהוא חסיד אמיתי (לפי הסיפור).
וגמא לחיזור אחר המצוות בגלל מנינם ראה בביאור הגר"א בשנות אליהו פאה אהא דת"ת נגד כולם
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 24 אורחים