לומד_בישיבה כתב:
ברקים רב כתב:הה"ד כי תולעתם לא תמות ואישם לא תכבה והיו וגו'
איש רגיל כתב:ראיתי את החוברת של בראשית, באופן כללי עבודה יפה. אך ראיתי שהביאו שם את מחלוקת הראשונים בפירוש התיבות 'בראשית ברא', וכיון שהעורך כנראה לא הבין את דברי הרמב"ן, על ען נגזר על כל הקוראיםצאת דבריו שגם הם לא יבינו.
לומד_בישיבה כתב:ב. בנוגע למה שכתבת שאין להם תקציבים להחזיק אברכים כנראה שאינך מכיר את הרב ראזנבערג בעל השימה בפיהם. ודו"ק וק"ל.
איש רגיל כתב:ראיתי את החוברת של בראשית, באופן כללי עבודה יפה. אך ראיתי שהביאו שם את מחלוקת הראשונים בפירוש התיבות 'בראשית ברא', וכיון שהעורך כנראה לא הבין את דברי הרמב"ן, על ען נגזר על כל הקוראיםצאת דבריו שגם הם לא יבינו.
הוגה ומעיין כתב:מ"מ, אמשיך בניסיוני לדבוק במידתו של הלל בערב שבת. אין דרכי בויכוחים, ומטרתי בפורום זה היא להיעזר ולעזור, לכן אראה את שאלתך כבקשת עזרה ולא כטיעון.
מ"מ דומה לדע"מ בכך ששניהם מנסים לסייע ללומד לתת מענה למירב השאלות בפשט, מתוך התייחסות גם לריאליה ולשאלות דקדוק, מבנה הפסוק ומבנה הפרשה, זאת לצד השאלות ה"רגילות" בפשט.
עיקרי ההבדלים על קצה המזלג:
א. היקף: בדע"מ מובאת בד"כ שיטה אחת, ולפעמים בהערות שיטה נוספת. במ"מ נעשה מאמץ לשמור מצד אחד על בהירות ותמציתיות, אך מצד שני להקיף את כל דברי הראשונים, ולפחות לציין לדבריהם בסגנון ספר המפתח של רמב"ם פרנקל, כשהאריכות אינה מאפשרת להביא יותר מכך.
ב. מבנה: מכך נגזר ההבדל הבולט (לעיני כל רואה...) במבנה. בדע"מ הפירוש הוא ב"פנים", ויש מעט הערות שוליים. במ"מ ה"פנים" אינו אלא בסגנון המכונה "שיטת שוטנשטיין", ועיקרו של הפירוש ב"הערות", עם כותרות צד המקלות על התמצאות בהן.
ג. מקורות. בדע"מ מעטים המקורות מהראשונים, ומאידך רבים הדברים המובאים, בשמם ושלא בשמם, מרמ"ד, רנה"ו וחוקרי מקרא. במ"מ המקורות הם הגאונים (רס"ג ובני דורו) והראשונים (שחלקם לא ראו אור בעת עריכת דע"מ), ואין מובאים דברים מאלו שעזבו את ביהמ"ד (אך נעשה מאמץ למצוא ולהביא התייחסות מתוך ביהמ"ד לשאלות בפשט שהם מעוררים, שכמובן קלה היום לאין ערוך בזכות המאגרים הממוחשבים, ובזמנו היתה בלתי אפשרית כמעט).
ד. שפה וסגנון. דע"מ ערוך בשפה העברית, וגם יחסו לראשונים כמלאכים וכו' אינו תמיד בנוסח המתבקש. מ"מ ערוך על טהרת לה"ק, ויבינוהו גם יושבי-גולה, וסגנונו כמתאים ללומדי ביהמ"ד.
ה. רש"י. בדע"מ אין כל העדפה לפירושו. במ"מ ההוראה היא "להעדיף את פירושו של רש"י על פני שאר הראשונים, כיון שפירושו נתקבל בכל תפוצות ישראל כפירוש העיקרי לתורה".
ו. פיקנטריה. במ"מ יש חריגות, פה ושם, בהבאת דברים "שאינם פשט ממש, בפרט אם הם מוכרים וידועים לציבור, והם מוסיפים טעם ושמאלץ", דוגמת וורטים ידועים מבית בריסק וכדו'. בדע"מ אין חריגות כאלו.
רוצה לידע כתב:לאחר קריאת כל הצדדים לכאן ולכאן רציתי לשאול חכמנו דפה מהו באמת הפירוש הכי מועיל לתורה ומה לרש''י לא מצאתי הרבה ברש''י כפשוטו שבסה''כ תורגם דבריו ללה''ק קלה אני מבקש פירוש מעמיק שידון בהקשיים שבדבריו
גם אם יכול אחד להמליץ על פירוש טוב לפירוש הרמב''ן עה''ת
רוצה לידע כתב:לאחר קריאת כל הצדדים לכאן ולכאן רציתי לשאול חכמנו דפה מהו באמת הפירוש הכי מועיל לתורה ומה לרש''י לא מצאתי הרבה ברש''י כפשוטו שבסה''כ תורגם דבריו ללה''ק קלה אני מבקש פירוש מעמיק שידון בהקשיים שבדבריו
גם אם יכול אחד להמליץ על פירוש טוב לפירוש הרמב''ן עה''ת
ולכאו' זהו פשטות כוונת הכתוב לפניהם לשבעים הזקנים ומדוע בחר רש"י לפרש ולא לפני גוים שאין זה פשוטו של מקרא. עוד קשיא לי בזה, מה הפשט בגמ' שם שכל אשבעים זקנים היו סמוכים, מהיכי תיתי לומר כן. וגם אם נפרש ש'סמוכים' הכוונה בזה, רשות לדון מהכ"ת שמרע"ה הסמיך את כל הע' זקנים, וההיפך ממשמע בפרשת יתרו כל דבר הגדול יביאו אליך, והכוונה בזה, כשיצטרכו בי"ד של ע"א.
שטייגעניסט כתב:מאיפה לקחת שאינם אותם שבעים זקנים? שוב מצאתיו במדרש במדבר רבה פרשת בהעלותך פרשה טו סימן כא.
מה הקשר בין ה'סוגיא המאוד מאוד סבוכה' הזאת ל'מקרא מפורש'? תזכור שזהו אינו פירוש למעיינים ולמדנים הלומדים בישיבה.
לומד_בישיבה כתב:וההיפך ממשמע בפרשת יתרו כל דבר הגדול יביאו אליך, והכוונה בזה, כשיצטרכו בי"ד של ע"א.
יודקרת כתב:אליעזר א כתב:אין דבר כזה מקום שרש"י לא פירש, אם אתה אומר כן, לא הבנת את רש"י או שלא אחזת ראש ויש לי אלף ואחד דוגמאות כאלו
אין מקום שרש"י לא פירש?
באר לי לדוגמא פסוק זה מפרשת תזריע:
{יג-לז} וְאִם בְּעֵינָיו עָמַד הַנֶּתֶק וְשֵׂעָר שָׁחֹר צָמַח בּוֹ נִרְפָּא הַנֶּתֶק טָהוֹר הוּא וְטִהֲרוֹ הַכֹּהֵן:
או פסוק זה מפרשת שופטים:
{יח} וְהָיָה כְשִׁבְתּוֹ עַל כִּסֵּא מַמְלַכְתּוֹ וְכָתַב לוֹ אֶת מִשְׁנֵה הַתּוֹרָה הַזֹּאת עַל סֵפֶר מִלִּפְנֵי הַכֹּהֲנִים הַלְוִיִּם:
אבי ישועה כתב:מה שברור כי לסדרת 'מקרא מפורש' יש מעלות עצומות, ומנסיוני הנני להמליץ לכל אחד ללמוד בספרים אלו ולהיווכח בתועלתם המרובה.
כמובן שבמבט ביקורתי אין ספר שחף מביקורת, אך אין בכל הטענות [שחלקם נובעות אולי מחוסר פרגון וכיו"ב] כדי לעמעם את העבודה המשובחת.
גימפעל כתב:אבי ישועה כתב:מה שברור כי לסדרת 'מקרא מפורש' יש מעלות עצומות, ומנסיוני הנני להמליץ לכל אחד ללמוד בספרים אלו ולהיווכח בתועלתם המרובה.
כמובן שבמבט ביקורתי אין ספר שחף מביקורת, אך אין בכל הטענות [שחלקם נובעות אולי מחוסר פרגון וכיו"ב] כדי לעמעם את העבודה המשובחת.
הטענות שנטענו על הספר הנ"ל הם על עצם הגישה לפרש את פסוקי התורה שלא לגמרי ע"פ רש"י, ולכן לא מובנת מסקנתך שאתה מנסה להציג שזה צספר מעולה אלא שיש כאן אי אלו ביקורות שיש בכל ספר.
דרומי כתב:אגב קהתי, שמעתי בשם הרבנית שלו, שהאדמור מחבד הפציר בו (כשהיה אצלו, לאחר הוצאת הפירוש על המשניות) שיעזוב את עבודתו בבנק ויקדיש את ימיו לעשיית פירוש דומה על התנ"ך. היה קשה לו לקבל את ההחלטה, ולמעשה הוא נלב"ע לאחר זמן לא רב. תנצב"ה.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 31 אורחים