מבי מדרשא כתב:כה תאמר לבית יעקב וברש"יש שם. תגד היינו דברים קשים כגידים.
תולדות אדם כתב:ראה שרשים לרד"ק.
חכם באשי כתב:רש"א ורטהימר כתב ספר "ביאור שמות הנרדפים", ובו הוא מאריך בענין כל השמות הנרדפים ממקורות קדומים ומאוחרים.
בדוק נא שם.
גם המלבי"ם כתב ספר בענין, איני זוכר את שמו (אולי "יאיר אור" או משהו כזה).
גלילי כתב:זה באמת "יאיר אור":
ומכל מקום הוא מדבר על החילוק בין "דיבור" ל"אמירה".
תולדות אדם כתב:גלילי כתב:זה באמת "יאיר אור":
ומכל מקום הוא מדבר על החילוק בין "דיבור" ל"אמירה".
ואכן דברי המלבי"ם אינו נוגע לעין זה, אך יש בו חידוש בפני עצמו, ובאמת הוא נושא הראוי לדון בו בפני עצמו (בעיקר בנוגע ל"וידבר" ו"לאמר")
גלילי כתב:בין הגדה לסיפור גם כבר נכתב בין השיטין לעיל.
אצרף רק מקור נוסף שלכאורה אינו מחלק:
רמב"ן דברים פרק כו:
וטעם הגדתי כמו ספרתי, וכן ויגד משה את דברי העם אל ה' (שמות יט ט) ספור.
חכם באשי כתב:גבי הדברים שהבאתי מפירוש הרוקח על התורה,
ראיתי עכשיו שהדברים מצויים - בשינויים משמעותיים - בספר החכמה הנדפס בראש הפירוש הנ"ל, עמ' כ.
ואגב, ספר החכמה אינו לרוקח, אלא כנראה לר' נחמיה בר' שלמה הנביא. כן הסיק לאחרונה פרופ' מ' אידל
(וגם הפירוש הנ"ל אינו לרוקח אלא לתלמידו, כנודע).
ר_חיים_הקטן כתב:למה חז"ל הזניחו לשון המקרא שכתוב "והגדת" ותפס לשון שני "סיפור" לענין מצוות סיפור יצ"מ?
לייטנר כתב:לנצי"ב יש אריכות בנידון זה
לייטנר כתב:בכמה וכמה מקומות בהעמ"ד, למשל, "כה תאמר לבית יעקב ותגיד לבני ישראל".
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 10 אורחים