ברזילי כתב:זו רק דוגמא לעקרון כללי יותר - בכל הנהגת הציבור אין פיקו"נ של יחידים מכריע (ובלא"ה כל מדיניות ציבורית שהיא יש לה משמעות של סיכון חיי אדם לכאן או לכאן). לכן אין הציבור צריך להפנות כל משאביו להצלת נפשות וכדומה, ודומני שכבר האריכו בזה בפורום (ומן הסתם גם הרברה"מ בספרו).
אם לא מחזיקים בשטח של א״י, הרי יש מצוה לכובשו ואין צריך בי״ד (ואין מצוה זו תלויה בהיות השבט מכיר חלקו, או להחלת קדושת א״י, וכפי שהעירו לך בצדק לעיל)
קו ירוק כתב: אינני מכיר את ספרו של הרב ברכה"מ, ע"כ לא ראיתי את ההפניה אל דבריו.
אם זה יספק או לא, זה תלוי בנכתב. ולא הבנתי מה מקומה של ההערה 'וד"ל'.
משולש כתב:כל תקופה מסויימת מתעוררים פה דיונים על שיטת כת הלאומיים בגלל קונ' זה או אחר, וחוזרים ולועסים את החומר שכבר נמצא פה בכמה וכמה אשכולות.
אוצר החכמה כתב:משולש כתב:כל תקופה מסויימת מתעוררים פה דיונים על שיטת כת הלאומיים בגלל קונ' זה או אחר, וחוזרים ולועסים את החומר שכבר נמצא פה בכמה וכמה אשכולות.
איפה ראית כבר את הדיון בשיטה החדשה שהציע קו ירוק שמצוות כיבוש א"י הוא דווקא במקום שהכיבוש יוצר קידוש?
קו ירוק כתב:ובהחלט יש סרגל לגדולי ישראל, אך אין מקומו לדון בפורומים.)
...ושמא תאמר כיון שנסתלקו כל אלו הענינים מה ראו הצדיקים והחסידים לסכן עצמם לעלות לירושלים. ויש לומר שעולים שם לבקרה כדרך שאדם עולה לבית הקברות לבקר מתו ולהשתטח על קברו, ויש בזה נחת רוח לחי ולמת, כך אנו עושים לירושלים הה"ד (תהלים קב טו) כי רצו עבדיך את אבניה ואת עפרה יחוננו.
ומה היא הנחת רוח שיש לנפש כשמבקרים קברו, מפני שהנפש מצויה סביב לקבר. וכן אמרו בירושלמי (מו"ק יד א) נפשא טס על גופא, ובבבלי בפרק השוכר את הפועלים (ב"מ פה ב) דאמר אליהו ז"ל עד דמוקימינא ליה לאברהם ליצחק וליעקב וכו', וכיון שהנפש רואה קרובותיה שמבקרין אותה יש לה נחת רוח.
וכן היא השכינה במקדש דכתיב (דברים לג יב) חופף עליו כל היום. ועוד ארז"ל (מדרש תהלים יא ג) הנה זה עומד אחר כתלינו, זו השכינה שלא זזה מכותל מערבי הה"ד (חבקוק ג ד) קרנים מידו לו ושם חביון עוזו, ושם מלשון שממה, והשמותי וגו'.
וכשם שעתיד הקדוש ברוך הוא להחזיר נשמות לגופות בתחית המתים, כך עתיד להחזיר השכינה במקדש ואז יחיה העולם הה"ד (דברים לב לט) אני אמית ואחיה, וכתיב בתריה כי אשא אל שמים ידי ואמרתי חי אנכי לעולם, והיינו דכתיב (נחמיה ג לד) היחיו את האבנים מערמות העפר...
עושה חדשות כתב:ומענין לענין, שמעתי פעם מהגר"א זילברמן שהק', למה בנוסח התפילה יש בדרך כלל - בקשות על ירושלים, והודאות על ארץ ישראל. במה הופקעה ירושלים ע"י הגלות יותר ממה שהופקעה הארץ? ואם אפשר להודות על הארץ גם בגלות, למה א"א להודות על ירושלים? ולמה לא לבקש על ארץ ישראל?
מה דעתכם?
שומר מצווה כתב:בקונטרס דרישת המקדש, הציע דברים "מעשיים", וכל המעיין יראה כי זה דברים רוחניים בלבד, או תודעתיים,
אולי כל אחד יכתוב כאן את דעתו כיצד יש לקדם את בניין הבית בצעדים מעשיים ממש?
עושה חדשות כתב: ולמה לא לבקש על ארץ ישראל?
(מכדרשב"י שמות כ"ב כ"ג)מנין שלא יאמר אדם איני כדאי שאתפלל על בית המקדש ועל ארץ ישראל ת"ל שמוע אשמע צעקתו
משולש כתב:אנחנו כמובן לא צריכים בית של עצים ואבנים אלא השראת השכינה, ואת זה נאמני הר הבית לא יכולים לתת לנו.
שומר מצווה כתב:משולש כתב:אנחנו כמובן לא צריכים בית של עצים ואבנים אלא השראת השכינה, ואת זה נאמני הר הבית לא יכולים לתת לנו.
אין כוונתי להתעסק בבנין הבית ממש אלא בדרישה מעשית,
לדוגמא לעשות קופה ציבורית שאליה כל אחד יתן כפי כוחו זהב וכסף לפאר את בית אלו', ואף שאסור להקדיש בזה"ז אפשר לתת לבית המקדש גם בלי להקדיש, ובזה נקיים דרישת המקדש במעשים
ה' הוא המלך כתב:האם אין שום מקום בהר הבית לגביו אין מח' וניתן בוודאות להיכנס אליו לאחר טבילה כדין?,
השאלה היא תיאורתית ולא למעשה מכיוון שאיני יודע אם אפשר לשמור על דבר כזה. ואלי זה בכלל פורץ גדר וכו'
ה' הוא המלך כתב:הרעיון נשמע טוב בדווקא לבני תורה, ואין חשש שהם יכשלו ממנו בלהקדיש ממש,
והם אלה שמחפשים אפשרות לדרישת המקדש בלי לעלות להר הבית וכדו',
איך קוראים לקופה הזו? מי מנהל אותה?
עושה חדשות כתב:
שמעתי פעם מהגר"א זילברמן שהק', למה בנוסח התפילה יש בדרך כלל - בקשות על ירושלים, והודאות על ארץ ישראל. במה הופקעה ירושלים ע"י הגלות יותר ממה שהופקעה הארץ? ואם אפשר להודות על הארץ גם בגלות, למה א"א להודות על ירושלים? ולמה לא לבקש על ארץ ישראל?
מה דעתכם?
יש"כ לעונים. אכתוב את דעתי, והיא בכלל דבריכם. על ארץ ישראל אפשר להודות גם כשיש גלות, כי הזכות והבעלות לא הופקעה מאיתנו, משא"כ לגבי ירושלים וביהמ"ק שבאמת נחרבו, ואנו מתפללים על בניינם וקדושתם וכו'.עושה חדשות כתב:ומענין לענין, שמעתי פעם מהגר"א זילברמן שהק', למה בנוסח התפילה יש בדרך כלל - בקשות על ירושלים, והודאות על ארץ ישראל. במה הופקעה ירושלים ע"י הגלות יותר ממה שהופקעה הארץ? ואם אפשר להודות על הארץ גם בגלות, למה א"א להודות על ירושלים? ולמה לא לבקש על ארץ ישראל?
מה דעתכם?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 19 אורחים