ב-3 באוגוסט 1944 הפליגו מנמל קונסטנצה הספינות "מורינה", שנשאה 308 מעפילים, "בולבול", שנשאה 390 מעפילים, ו"מפקורה", שנשאה מעל 300 מעפילים (עדויות שונות מזכירות בין 315-380 מעפילים). ב-5 באוגוסט, כארבעים דקות לאחר חצות במערב הים השחור בסמוך לנמל הטורקי אינאדה (İğneada), נורו על "מפקורה" פגזי תותח מצוללת, והיא טבעה. ה"בולבול" הצליחה למשות חמישה נוסעים של ה"מפקורה", ובין השאר דווח על נוסע של ה"בולבול" שקפץ למים כדי להציל נוסעים שקפצו למים,אך כל שאר הנוסעים נספו. בין הנוסעים, שהיו בעיקר עולים יהודים, היו על הספינה גם חמישה קצינים בכירים מצבא פולין, שניים מהם היו בין הניצולים בשחייה. אחד הקצינים הציל גם בחורה שהתעלפה. בנוסף לשלושת אלה נצלו גם בני זוג בשם פולופ (Fullop), שהיו להם חגורות הצלה. בנוסף לחמשת הנוסעים שנצלו, נצלו שישה מלחים טורקים שהשתמשו בסירת ההצלה היחידה
פרנקל תאומים כתב:מה אתה אומר ר' לעומקו, אני כותב יפה?
פרנקל תאומים כתב:הרב איש ספר,
ברכה לראשך, יש"כ ששיברת!
אכן ההערכה שלי התבררה כנכונה, ואני מוסיף שוב גם את ההמשך הברור שכבר כתבתי למעלה: שבעקבות העדרותו של המשגיח מהחתונה התעוררו להם "נשמות טובות" להסביר ולהפיץ שזה עקב התנגדותו לשידוך...
תאלמנה שפתי שקר!
מסתובבות בינינו הרבה שמועות וספורים מגדול"י ובכלל, בנושאים שונים.
גם אם השמועה בעלת גוון חיובי, יש לקחת אותה בעירבון מוגבל.
ק"ו אם השמועה בעלת גוון מרושע ופיקנטי...יש להניח שאין לה רגליים (אפי' ש"כולם אומרים" ו"זה דבר ידוע").
נוה הלבנון כתב:פרנקל תאומים כתב:הרב איש ספר,
ברכה לראשך, יש"כ ששיברת!
אכן ההערכה שלי התבררה כנכונה, ואני מוסיף שוב גם את ההמשך הברור שכבר כתבתי למעלה: שבעקבות העדרותו של המשגיח מהחתונה התעוררו להם "נשמות טובות" להסביר ולהפיץ שזה עקב התנגדותו לשידוך...
תאלמנה שפתי שקר!
מסתובבות בינינו הרבה שמועות וספורים מגדול"י ובכלל, בנושאים שונים.
גם אם השמועה בעלת גוון חיובי, יש לקחת אותה בעירבון מוגבל.
ק"ו אם השמועה בעלת גוון מרושע ופיקנטי...יש להניח שאין לה רגליים (אפי' ש"כולם אומרים" ו"זה דבר ידוע").
תועלת יתר מאשר גידוף המשמיצים היה להשאיר את ההשמצה ב'אישי' משם הוא בא לכאן.
נוטר הכרמים כתב:וכפי שהגיב פעם חכ"א להתפארותו של חיים ולדר הידוע כי בחיפה לא היו נושרים, שמעולם לא שמע על נשירה משיחים...
דן בן יעקב כתב:ב-3 באוגוסט 1944 הפליגו מנמל קונסטנצה הספינות "מורינה", שנשאה 308 מעפילים, "בולבול", שנשאה 390 מעפילים, ו"מפקורה", שנשאה מעל 300 מעפילים (עדויות שונות מזכירות בין 315-380 מעפילים). ב-5 באוגוסט, כארבעים דקות לאחר חצות במערב הים השחור בסמוך לנמל הטורקי אינאדה (İğneada), נורו על "מפקורה" פגזי תותח מצוללת, והיא טבעה. ה"בולבול" הצליחה למשות חמישה נוסעים של ה"מפקורה", ובין השאר דווח על נוסע של ה"בולבול" שקפץ למים כדי להציל נוסעים שקפצו למים,אך כל שאר הנוסעים נספו. בין הנוסעים, שהיו בעיקר עולים יהודים, היו על הספינה גם חמישה קצינים בכירים מצבא פולין, שניים מהם היו בין הניצולים בשחייה. אחד הקצינים הציל גם בחורה שהתעלפה. בנוסף לשלושת אלה נצלו גם בני זוג בשם פולופ (Fullop), שהיו להם חגורות הצלה. בנוסף לחמשת הנוסעים שנצלו, נצלו שישה מלחים טורקים שהשתמשו בסירת ההצלה היחידה
ע"פ זיכרוני על אחת מהספינות הנ"ל היה גם ה"ישועות משה" מויז'ניץ ומשפחתו
בן פורת כתב:משום מה היה מאד חשוב לו שיערך סימפוזיון
לעומקו של דבר כתב:אגב, מה זה הכינוי 'יידל'. (שמזה נעשה 'רביל'). בליטא ואגפיה הכינוי לכאורה 'יודל' בקובוץ.
איש_ספר כתב:האריכו כאן הרבה ולא ראיתי התייחסות לנקודה מעניינת: מה היתה מדרגתו ב"לימוד"?
איש_ספר כתב:לעומקו של דבר כתב:אגב, מה זה הכינוי 'יידל'. (שמזה נעשה 'רביל'). בליטא ואגפיה הכינוי לכאורה 'יודל' בקובוץ.
אכן, כל האומר ר' יידל אות הוא שלמד בישוב, מחוץ לישוב קראו לו ר' יודל.
אום אני חומה כתב:איש_ספר כתב:לעומקו של דבר כתב:אגב, מה זה הכינוי 'יידל'. (שמזה נעשה 'רביל'). בליטא ואגפיה הכינוי לכאורה 'יודל' בקובוץ.
אכן, כל האומר ר' יידל אות הוא שלמד בישוב, מחוץ לישוב קראו לו ר' יודל.
כל האומר 'רביל' אות הוא שלמד ביישוב,
כל האומר 'ר' יידל' אות הוא ששמע סיפורים על היישוב..
אהרון 37 כתב:צריך לדעת שלא כל מה שהיה בדורות קדומים זה מקודש, בדורות עוד יותר קדומים, הלא הוא בתקופת בית שני חרב המקדש בגלל שנאת חינם.
שמעתי פעם שהנהגה זו של החינוך הקפדני מקורה בהגר"ש הרכבי זצ"ל שהיה המשגיח דגרודנה. אשמח לקבל על כך סימוכיןמחולת המחנים כתב:אני הדל חושב שיש לחלק בין המקום - ישיבת הישוב החדש ומה שהיא מסמלת לבין דרכו החינוכית של הרב קולודצקי ז"ל.
הנהגתו החינוכית באופן נוקשה ונחרץ לענ"ד אין לה קשר למקום, אלא לאישיות והסגנון, וכפי שהוזכר כאן כך היתה גם הנהגתו של הגרי"ד קופלמן זצ"ל שאף הוא למד אצל הגרש"ש.
תגובת התלמידים להנהגה זו תלויה כמובן ג"כ מאישיותו של כל אחד ואחד ומה שעבר עליו באותן שנים, יצא לי בתקופה האחרונה לפגוש יהודי שהיום הוא מרביץ תורה בזכות עצמו, שדיבר בערגה ובגעגועים על הימים ההם שלמד אצל ר' יידל.
לגבי המקום ומה שהוא מסמל, הרי די מובן שמי שנמצא היום בתוך תוככי הציבור החרדי, לא יזדהה באופן פומבי עם המוסד וזהותו כשם שלא יעלה על דעתו לשלוח שם את ילדיו, וכפי הנכתב כאן אף הרב קולודצקי עצמו נתן את ההרגשה שמדובר במקום של דיעבד.
נקודה צדדית שציין בפני פעם אחד, ואמר, אנחנו רואים שראשי הישיבות בישיבות קטנות שנהגו במשטר נוקשה ופשוט רדפו אחרי הבחורים והטילו פחד ואימים, האריכו ימים בבריאות הגוף וניהלו את הישיבה עד לימיהם האחרונים, ובתור דוגמא נקט את הגרי"ד קופלמן והרב קולודצקי, אותו אחד נתן אף הסבר לטעמו ואמר כי המאבק שניהלו ראשי ישיבות אלו עם צעירים תוססים ומלאי מרץ לא הניח להם להזדקן.
אגב, הג"ר גדליה נדל היה מראשוני התלמידים בישיבת הישוב, האם למד שם גם בתקופת הרב קולודצקי, או רק בימיו של ר' ראובן טרופ.
לגבי תגובות ארוכות, מומלץ מלכתחילה לכתוב אותן בוורד, אם בכל אופן תגובה לא נשלחה ונמחקה, לפעמים יש אפשרות ללחוץ על כפתור backspace במקלדת ולחזור כמה עמודים אחורה.
אום אני חומה כתב:אחד מחכמי הפורום שיחי' נהג בי טובת עין ושלח הקלטה של הרב ז"ל ממסיבת חנוכה תשכ"א.
במסיבה ניגן ושר איזה זמר בשם שלמה קרליבך, שהיה אז ממש בתחילת הדרך (שנתיים לאחר האלבום הראשון).
בהקלטה נשמע הרב ז"ל מביא מה ששמע מרבו רשש"ק שתפקידו של ראש ישיבה איננו לומר חידושים גג על גג אלא להאהיב את התורה על תלמידיו.
נפלאות דרכי ההשגחה.
https://www.jumbomail.me/he/Downloads.a ... 3838673D3D
שיר ורננים כתב:הרב אום. שים לב שההופעה הייתה בשעת הפסקת צהרים. לא ע"ח סדרי הלימודים.
וכמו כן קרליבך הופיע בארץ פעם ראשונה בפומבי בפורים תש"כ למיטב זכרוני באולם ברח' ישעיהו (אולי אדיסון).
כנראה כוונתך להופעה הידועה והנפלאה בוויליג' גייט בניו יורק שאכן הייתה פורצת דרך.
ספרן כתב: כנראה מכיוון שלא הייתי מתלמידיו, הרגיש נוח לדבר בחופשיות על נושאים רבים. אולי בהזדמנות.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 41 אורחים