קשקוש כתב:בקשר ל'טעות' השניה מה המקורות שלך שדווקא אתה צודק.
(כשלעצמי אני מתפלל כמו הפיסוק שלך, אך מעולם לא חשבתי שהמפסקים אחרת טועים)
חד וחלק כתב:בשב"ק התפללתי עם חסידי ביאלא, וראיתי בסידורם בברכות השחר: 'שלא עשני עכו"ם'...
וכל אותו יום לא פסק פי מחוכא.
תולעת ספרים07 כתב:מדוע בכל הסידורים ללא יוצא מן הכלל הדפיסו את אשרי יושבי ביתך ברצף וכהמשך לתהלה לדוד וכו'
כאשר הפרק בתהלים מתחיל בתהלה לדוד.
וכך היה להם להדפיס.
1). אשרי יושבי ביתך וכו'.
2). אשרי העם שככה לו וכו'.
ורק אחר כך היה להם להתחיל בקטע חדש "תהלה לדוד וכו' כפי שמופיע בתהלים.
היש הסבר לכך.
כותב כתב:חד וחלק כתב:בשב"ק התפללתי עם חסידי ביאלא, וראיתי בסידורם בברכות השחר: 'שלא עשני עכו"ם'...
וכל אותו יום לא פסק פי מחוכא.
כן היא לשון שו"ע (או"ח סי' מ"ו ס"ד)
צריך לברך בכל יום שלא עשני עובד כוכבים וכו'
כותב כתב:חד וחלק כתב:בשב"ק התפללתי עם חסידי ביאלא, וראיתי בסידורם בברכות השחר: 'שלא עשני עכו"ם'...
וכל אותו יום לא פסק פי מחוכא.
כן היא לשון שו"ע (או"ח סי' מ"ו ס"ד)
צריך לברך בכל יום שלא עשני עובד כוכבים וכו'
איש_ספר כתב:כותב כתב:בשנה בשנה היה מאמר ובו תלונה למה לא מדפסים את הקטעים בסידורים לפי חריזתם.
סידור קרון ורינת ישראל שמו דגש על כך.
שיבר כתב:הקדושה והגדושה נידון גם בפורומנו? לי ידוע שר"ב עפשטיין בספרו ברוך שאמר הציע את ההחלפה הזאת. וכ"ה בסידור צלותא דאברהם בשם איזה ספר בשם הבעש"ט.
בענין במרום, לא הבנתי שאלתו של תולעת הספרים, הרי הקטע הקודם מסתיים במילים ונאמר אמן ואין כמילים אלו כסילוק. ממרום - כן הוא נוסח חב"ד, וכל אחד יאחז מנהגו.
שיבר כתב:בענין במרום, לא הבנתי שאלתו של תולעת הספרים, הרי הקטע הקודם מסתיים במילים ונאמר אמן ואין כמילים אלו כסילוק. ממרום - כן הוא נוסח חב"ד, וכל אחד יאחז מנהגו.
תולעת ספרים07 כתב:איש_ספר כתב:כותב כתב:בשנה בשנה היה מאמר ובו תלונה למה לא מדפסים את הקטעים בסידורים לפי חריזתם.
סידור קרון ורינת ישראל שמו דגש על כך.
בביקור חג בפסח שח לי הבעל הבית בשם הגרשז"א ז"ל פשט שלם מדוע בקדש ורחץ בליל הפסח אצל הנטילה ראשונה כתב ורחץ ואצל הנטילה השנייה כתב רחצה.
לדעתי לא שאל כן הגרשז"א ז"ל שהרי קדש ורחץ נכתבו בחרוזים.
קדש ורחץ
כרפס יחץ
מגיד רחצה
מוציא מצה
וכך הלאה. ואילו היו מדפיסים לפי החרוזים הרבה שאלות היו נופלות.
וכמדומני שהאריכו בה המפרשים אצל הפיוטים בימים נוראים.
חכם באשי כתב:הטעויות הכי מצחיקות הן אלו המערבבות את נוסח אשכנז וספרד, כמו: "חנינו מאתך דעה בינה והשכל חכמה בינה ודעת",
וכאן הבן שואל: מדוע זכו ה'דעה' וה'בינה' שיזכרו פעמיים?...
ישבב הסופר כתב:הערה שולית:
הפיוט נכתב בסגנון פיוטי קדום כדרך דונש והרשב"ג וסיעתם (כל השיר תנועות ללא יתדות):
קדש ורחץ, כרפס יחץ, מגיד רחץ, מוציא מצה.
מרור כורך, שלחן עורך, צפון ברך, הלל נרצה.
ובכן שפיר שאל הגרשז"א מדוע נתקבל לומר רחצה במקום רחץ!
בור הגולה כתב:ישבב הסופר כתב:הערה שולית:
הפיוט נכתב בסגנון פיוטי קדום כדרך דונש והרשב"ג וסיעתם (כל השיר תנועות ללא יתדות):
קדש ורחץ, כרפס יחץ, מגיד רחץ, מוציא מצה.
מרור כורך, שלחן עורך, צפון ברך, הלל נרצה.
ובכן שפיר שאל הגרשז"א מדוע נתקבל לומר רחצה במקום רחץ!
גם הפיוט לכה דודי נכתב בסגנון זה. שבכל בית שלשת היתדות הראשונות מתחרזים, ויתדות האחרונות של כל הבתים מתחרזים יחד.
שמור וזכור בדיבור אחד, השמיענו קל המיוחד, ה' אחד ושמו אחד, לשם ולפארת ולתהלה.
לקראת שבת לכו ונלכה, כי היא מקור הברכה, מראש מקדם נסוכה, סוף מעשה במחשבה תחילה.
וכן הלאה.
חכם באשי כתב:הטעויות הכי מצחיקות הן אלו המערבבות את נוסח אשכנז וספרד, כמו: "חנינו מאתך דעה בינה והשכל חכמה בינה ודעת",
וכאן הבן שואל: מדוע זכו ה'דעה' וה'בינה' שיזכרו פעמיים?...
שבטיישראל כתב:חכם באשי כתב:הטעויות הכי מצחיקות הן אלו המערבבות את נוסח אשכנז וספרד, כמו: "חנינו מאתך דעה בינה והשכל חכמה בינה ודעת",
וכאן הבן שואל: מדוע זכו ה'דעה' וה'בינה' שיזכרו פעמיים?...
כבר העיר ע"ז המנחת אלעזר
תולעת ספרים07 כתב:ככלל סידור שער-יששכר נחשב לסידור היחידי עם נוסח ספרד מוגה ותואם את מניין התיבות שמונה הרוקח בכל תפלה ותפלה בשמונה עשרה.
t]
חכם באשי כתב:תולעת ספרים07 כתב:ככלל סידור שער-יששכר נחשב לסידור היחידי עם נוסח ספרד מוגה ותואם את מניין התיבות שמונה הרוקח בכל תפלה ותפלה בשמונה עשרה.
t]
כיצד זה יתכן?!
הרוקח היה אשכנזי, ומנין תיבותיו (ולא דווקא בברכות שמו"ע, אלא בכל ברכה וברכה; עי' בפירושו לסידור) - היה ע"פ נוסח זה!
חכם באשי כתב:דבר ראשון, יש מי שחולק על ה'רוקח' במניין התיבות. כדומני שהוא אבודרהם, והביאו הבית יוסף, על הטור שם.
שנית, אל תספר לי שבעל 'שער יששכר' הכיר את מנייני התיבות של הרוקח לשאר הברכות שבתפילה! פירוש הרוקח לתפילה נדפס רק לאחרונה ובעל 'שער יששכר' לא הכירו! (ובקיצור מפירוש הרוקח לתפילה שנעשה בסידור טיהנגן ש"כ, כמעט ולא נימנו מנייני התיבות שבשאר הברכות)
שלישית, וזה הכי חשוב, אל תקח את דבריי באופן אישי, ובבקשה - אל נא תתלהם (כפי שנהגת באשכול שדן בספר 'צוהר לתיבה')
איש_ספר כתב:יש ספק שזה נוסח של הצנזור?
ומה כבר אפשר לצפות ממי שמברך מעין שלוש ואומר: ושמחינו בבינה. ?
תולעת ספרים07 כתב:אין לא היה ולא יהיה אחד שיחלוק עם הרוקח שהוא היסוד למניין התיבות שיש בכל תפלה ותפלה החל מברוך שאמר עד שמונה עשרה וגם הבעל הטורים על התורה תמידים כסידרן מונה את מניין התיבות.
כל מה שעלינו לעשות זה לחפש את הנוסח התואם למניין התיבות שכתבו הראשונים אם זה הרוקח ואם זה אבודרהם...
כל סידור בין ספרד בין אשכז אשר אינו תואם את מניין התיבות שמנו הראשונים כמלאכים אין להתפלל בו דרך קבע מפאת משנה ממטבע שטבעו חכמים והדברים פשוטים.
הוי אומר על מניין התיבות לית מאן דפליג.
כל הנוסחאות חלוקים מהן התיבות אך לא במניין התיבות.
מצטרף לדברי חכם באשי. מצורף לזה גם דברים משונים אלהחכם באשי כתב:כל כך הרבה טעויות בהודעה אחת!!! אין לי כח להגיב, רק חבל שאתה כותב בעניינים שאינך מבין בהם.
. ואם תרצה מעט להחכים תעיין באשכול זה. ובמצוין שםתולעת ספרים07 כתב:ויתכן שזה נוסח של ר' וואלף הינדנהיים ז"ל שר' יעקב וינפלד היה חסיד גדול שלו
חכם באשי כתב:תולעת ספרים07 כתב:אין לא היה ולא יהיה אחד שיחלוק עם הרוקח שהוא היסוד למניין התיבות שיש בכל תפלה ותפלה החל מברוך שאמר עד שמונה עשרה וגם הבעל הטורים על התורה תמידים כסידרן מונה את מניין התיבות.
כל מה שעלינו לעשות זה לחפש את הנוסח התואם למניין התיבות שכתבו הראשונים אם זה הרוקח ואם זה אבודרהם...
כל סידור בין ספרד בין אשכז אשר אינו תואם את מניין התיבות שמנו הראשונים כמלאכים אין להתפלל בו דרך קבע מפאת משנה ממטבע שטבעו חכמים והדברים פשוטים.
הוי אומר על מניין התיבות לית מאן דפליג.
כל הנוסחאות חלוקים מהן התיבות אך לא במניין התיבות.
כל כך הרבה טעויות בהודעה אחת!!!
אין לי כח להגיב, רק חבל שאתה כותב בעניינים שאינך מבין בהם.
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 13 אורחים