יורה דעה כתב:לדעתי, השמטת המילה "והטוב", היא משום שהיא מיותרת כשרוצים להעביר את הרעיון, "שאין רע יורד מהשמים". אך באמת עדיין צריך יישוב לשאלתך, שהרי לפירש"י (איכה שם) גם הטוב אינו יורד מהשמים.
יורה דעה כתב:ובאמת, כבר קשו קראי אהדדי, דבתהלים (ה, יג) נאמר: "גם ה' יתן הטוב". ואפש"ל ע"פ משאחז"ל (ילקו"ש נשא, תשיא): כתוב אחד אומר "מפי עליון לא תצא הרעות והטוב", וכתוב אחד אומר "וישקד ה' על הרעה", כיצד יתקיימו שני כתובים הללו, עד שלא נחתם גזר דין מפי עליון לא תצא הרעות והטוב, משנתחתם וכו', ע"כ. והכא נמי יש לחלק לגבי הטובות.
צביב כתב:[לכאורה קיצור דברי עשוי לנחת]
צביב כתב:במקום שאין רע, אין שם למילה טוב
מאחר שהכל טוב
עשוי לנחת כתב:בכל אופן, התעלומה גוברת אצלי, כיצד בכ"כ הרבה ספרים הקדושים מתעלמים ממילת "והטוב" שבפסוק?
ויהי אור כתב:עשוי לנחת כתב:בכל אופן, התעלומה גוברת אצלי, כיצד בכ"כ הרבה ספרים הקדושים מתעלמים ממילת "והטוב" שבפסוק?
כבר ענה לך ר' יורה דעה, שהמילה "והטוב", מיותרת כשרוצים להעביר את הרעיון והמסר הנעלה, שאין רע יורד מהשמים.
ויהי אור כתב:ומה תגיד על ה"עץ חיים" שהוא ציטט, שלא השמיט את תיבת "והטוב" ? (וכמותו יש עוד הרבה ספרים שלא השמיטו), וז"א שלא בגלל ההשמטה נוצר כאן "מסר שמימי" (כלשונך), אלא ההשמטה בסך הכל מסייעת לקורא שלא להתבלבל, ותו לא מידי.
צh33 כתב:זה נראה שפותח האשכול לא מבין שמש"א שמהקב"ה מגיע רק טוב והוא תכלית הטוב וכו' וכו' הוא טוב אחר ממש"כ בסיפא של הפסוק. דבסיפא איירי בטוב כפי שהוא מתלבש בכלים -כאו"א לפוש"ד- אבל מש"כ כל הספרים איירו בטוב קודם התלבשות וכו'.
לנ"ל לא נראה לי שנשאר שמץ של קושיא. בבקשה לתקן אם טעיתי.
אברהם כתב:תמיהני למה אתה מתייסר בתעלומות קשות ולא פותח את התרגום על אתר שכותב: מפי אלהא לא תיפוק בישתא וכו' ובעידן דבעי למיגזר טובא בעלמא מן קדם קודשא נפקא.
והיינו שפירש הכתוב מפי עליון לא תצא הרעות, ו[אילו] הטוב [יצא].
וכן תרגם רס"ג 'והטוב' - כי אם הטוב. וכדעת התרגום.
וכן מבואר בפיסוק הטעמים שיש טיפחא המפסיק בין הרעות לטוב, ואילו היה המשפט נסוב על שניהם היה צריך ליתן מרכא.
אברהם כתב:בכל אופן, גם לפי הפשט, לדעתי, אתה קורא את הפסוק לא נכון,
אין כאן שני מושאים למשפט: 'רעות' ו'טוב' ששניהם לא יוצאים מהקב"ה,
אלא יש כאן מושג אחד 'הרעות והטוב' - כלומר החילוק בין הרעות לטוב, אימתי תבוא רעה על האדם ומתי טובה, אינו בגזירת עליון אלא כפי בחירת האדם ומעשיו.
ההבנה היוצאת ממשפט זה, שהקב"ה מצידו משפיע על האדם טובה בלי די, אך אינו כופהו לקבלה, ביד האדם להחליט אם יקבל הוא טובה או רעות.
ולכן יפה עשו החכמים כאשר בשביל לחדד ההבנה ציטטו את הפסוק 'מפי עליון לא תצא הרעות', שכן זהו המובן של הפסוק השלם, וכמו שכתבתי.
עשוי לנחת כתב:אברהם כתב:
בכל אופן, גם לפי הפשט, לדעתי, אתה קורא את הפסוק לא נכון,
אין כאן שני מושאים למשפט: 'רעות' ו'טוב' ששניהם לא יוצאים מהקב"ה,
אלא יש כאן מושג אחד 'הרעות והטוב' - כלומר החילוק בין הרעות לטוב, אימתי תבוא רעה על האדם ומתי טובה, אינו בגזירת עליון אלא כפי בחירת האדם ומעשיו.
ההבנה היוצאת ממשפט זה, שהקב"ה מצידו משפיע על האדם טובה בלי די, אך אינו כופהו לקבלה, ביד האדם להחליט אם יקבל הוא טובה או רעות.
ולכן יפה עשו החכמים כאשר בשביל לחדד ההבנה ציטטו את הפסוק 'מפי עליון לא תצא הרעות', שכן זהו המובן של הפסוק השלם, וכמו שכתבתי.
יפה מה שאמרת שמפי עליון לא תצא ההחלטה אם לקבל רע או טוב, בהחלט וורט נחמד,
אם כי עדיין לא מספק, כי אם כך, אין ראיה מפסוק לזה שמה' מגיע רק טוב, כי הפסוק מדבר רק על ההחלטה אם לקבל טוב או רע שמסורה בידי האדם, אך כמו שאפשר להסביר שמה' מגיע רק טוב, אפשר להסביר בפסוק זה בדיוק להיפך ח"ו.
כלומר לפי הפשט שלך הפסוק לא מתמקד בהשפעת הטוב, ולא שייך להוכיח ממנו שאין רע מה' אלא טוב.
חזור אל “בין המצרים, תשעה באב וחמשה עשר באב”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 10 אורחים