פלגינן כתב:ר' יהושע ענבל כתב סקירה ארוכה על המחבר ועל ספרו.
מוישי כתב:פלגינן כתב:ר' יהושע ענבל כתב סקירה ארוכה על המחבר ועל ספרו.
אפשר לקבלו?
שם סי' כז' 'הרואה את חברו עומד לאבד עצמו לדעת האם חייב להרגו מדין רודף', כמובן שמדובר ברעיון תמוה וחסר כל הגיון, ואין שום טעם לחשוב שזה 'מיתלא תלי וקאי בגדר הך מצוה של הריגת הרודף אם הוא משום הצלת הנרדף או משום הצלת הרודף מעברת לא תרצח'. ולדבריו יש לדון ג"כ האם זה שרוצה להתאבד, ואינו יכול לעמוד על יצרו הרע, יכול להרוג את עצמו כדי להציל את עצמו מאיסור התאבדות.
אריך כתב:חוקרנוביץ כתב:בלי ספק מדובר בגאון עצום, המעניין הוא שלא רק כל רז לא אניס ליה
אלא הוא ניחון בניתוח אנליטי עמוק וכל הידע שלו והבקיאות לא פוגעת
בעיון ובכוח הסברה נפלאה.
לענ"ד צריך ללחוץ עליו להגיד שיעור לרבים שרבים ילמדו ממנו כי כוחו
גם בחידושים נפלאים שלו
כמו ששמעתי שחידש שיש מצוה לאכול במוצאי יו"ט כמו במצ"ש וכן עוד חידושים
נפלאים.
אולי הרב איש ספר יעלה לפניו את העניין הזה.
כתבת את דבריך אלו אחרי שקראת את סקירתו/ביקורתו של הגאון הקי"ד?
אריך כתב:אגב, מי שבאמת רוצה להתפעל מהיקף חודר בש"ס ופוסקים המשולבים בכושר ניתוח של גאון צעיר, יעיין בספריו של הקי"ד - יורה דעה, יורה אורח ועו"ס.
מוישי כתב:אריך כתב:אגב, מי שבאמת רוצה להתפעל מהיקף חודר בש"ס ופוסקים המשולבים בכושר ניתוח של גאון צעיר, יעיין בספריו של הקי"ד - יורה דעה, יורה אורח ועו"ס.
הרב עינבל מפורסם בציבור כהוגה ומעיין מקורי בתנ"ך הלא כן?
יש לו גם אתר שנקרא בית מדרש הגר"א. שם נמצאים שיעוריו.
פלגינן כתב:מוישי כתב:אריך כתב:אגב, מי שבאמת רוצה להתפעל מהיקף חודר בש"ס ופוסקים המשולבים בכושר ניתוח של גאון צעיר, יעיין בספריו של הקי"ד - יורה דעה, יורה אורח ועו"ס.
הרב עינבל מפורסם בציבור כהוגה ומעיין מקורי בתנ"ך הלא כן?
יש לו גם אתר שנקרא בית מדרש הגר"א. שם נמצאים שיעוריו.
כבודו מחליף בין שני האחים; אוריה ויהושע.
חוקרנוביץ כתב:אולי ניתן לחשוף לי מי הוא הקי"ד?
עושה חדשות כתב:שאילה קטנה מציקה לי בעקבות קריאת הסקירה הנ"ל.
אם ביקורת חריפה שכזו על הספר ומחברו - להעמיק היטב בכל חסרונותיהם - מכל זוית אפשרית, עדיין לא נקראת "לשון הרע", אז מה כן?
לא הבנתי.ביאורים בש"ס תש' יז "אם לעתיד לבא שיתנו עצי סרק פירות יהא בהם איסור ערלה", לא ברור, מהיכי תיתי שיהיה בהם איסור ערלה. הדיון מתמיה.
"הרב גוגל": האברך האלמוני שטוען לכתר
המעריצים משווים אותו לגאון מוילנה ומברכים "שחלק מחוכמתו" בשם ובמלכות וגאב"ד חניכי הישיבות מתבטל בפניו כ"אסקופה הנדרסת". מיהו האברך האלמוני המכונה "הרב גוגל"? (חרדים)
ישראל כהן | כ"ה בתשרי תשעו 20:26 08.10.15
המעריצים משווים אותו לגאון מוילנה ומברכים "שחלק מחוכמתו" בשם ובמלכות, פרקליט הצמרת יעקב וינרוט מסביר שהוא "גאון יהודי שלא היה קיים מעולם בדור", וגאב"ד חניכי הישיבות הרב מרדכי גרוס מתבטל בפניו כ"אסקופה הנדרסת".
הוא רק בשנות ה-30 לחייו, אבל מסתמן כתקווה הגדולה של עולם התורה וההלכה היהודי. מתברר כי בעיר בני ברק חי אברך צעיר בן 30 שיודע את כל התורה כולה ויושב בהצנע לכת כשרבנים מפורסמים מודעים לגדלותו התורנית. העיתונאי חיים גריידינגר יצא בעקבות חידת הרב ישראל שניאור וחזר עם רשמים בכתבה שתתפרסם מחר בעיתון מעריב ו"כיכר השבת" מגיש הצצה מיוחדת לדברים שנאמרו על האיש הנחבא אל הכלים.
שעת לילה מאוחרת ברחוב עובדיה בבני ברק. באחד הבניינים כאן, בדירת שלושה חדרים, מתגוררת משפחת שניאור. שניים מהחדריםרגילים לגמרי, פשוטים. רק בחדר השלישי מסתתר רמז לכך שבעלהבית הוא לא עוד אברך. רק בן 30 אבל מתפרץ כהר געש תורני. שמו נלחש ביראת כבוד לאורך ולרוחב האליטה התורנית בישראל ובתפוצות.
אחד ממעריציו היותר מפתיעים של הרב שניאור, הוא פרקליט הצמרת, עו"ד יעקב וינרוט שסיפר למוסף מעריב בהרחבה על גדולותו, "מישהו בא ואמר לי שיש אברך בבני ברק, אדם צעיר,שלמעשה יודע את כל התורה כולה. הנחתי שמדובר בתלמיד חכם גדול, אבל לא תיארתי לעצמי את מה שהייתי עתיד לגלות. נפגשנו בבית הכנסת. ניגשתי אליו והחלפנו מילות נימוסים. אחרי זה התחלנו לדבר על איזו סוגיה, אבל מיד ראיתי שאני עומד מול פנומן. הידע שלו הוא טוטאלי. גיליתי משהו שבדורי לא היה קיים. לא ראיתי מעולם תלמיד חכם בסדר הגודל הזה ובגיל הזה".
יש מי שכבר מכנה אותו "גוגל".
"שמעתי את זה, אבל לדעתי זה עושה לו עוול. גוגל זה מנוע טיפש. אצלו יש יכולת להגיע ל'אסוקי שמעתתא אליבא דהילכתא' - זאת אומרת לפסוק את הדין של הסוגיה מתוך ניתוח של כל המקורות, מכל הספרים כולם. זה לא גוגל. אנשים שלא שומעים אותו ולא מדברים איתו תופסים אותו באופן שטחי רק בממד של הבקיאות. אני מסכים עם זה שהבקיאות שלו זה משהו שמכה בך. אני מרשה לעצמי לומר שלא הייתה בקיאות כזו גם אצל הרבה אנשים בדורות קודמים".
איך אתה מסביר את העובדה שעד עכשיו הוא נותר די אלמוני?
"הוא איש צנוע מאוד. מכיר את גדלותו אבל שומר על אישיות שלא רואים כמותה. הוא מקבל כל אדם בסבר פנים יפות. ברור שזה לא היהיכול להימשך. גאונות כזו לא יכולה להישאר חבויה במקום נסתר, זה פשוט לא יכול להימשך כך. כל מי שנתקל בו חוזר מוכה תדהמה. זה בא לידי ביטוי באופן חריף יותר בקרב היהדות הלמדנית. אתה עומדמולו ופשוט רואה גאון יהודי בסדר גודל נדיר. אין לי ספק שהוא יעמוד בסדר הגודל של הרב עובדיה יוסף ושל הרב אלישיב. הוא כבר היום שם. אני מקבל את הגאונות שלו, אני באמת עפר לרגליו. זו זכות גדולה להכיר אותו".
כאמור, למרות ששמו של הרב שניאור אלמוני לציבור הרחב, לא מעט מגדולי ישראל כבר מגלים כלפיו חיבה והערכה. כך למשל כתב גאב"ד חניכי הישיבות, הגאון רבי מרדכי גרוס בהסכמה לספרו של הרב שניאור, "בקיאותא אשר אין דעתי הרטושה מגעת להבין ולהשיג, איך יחרוט אנוש כל זה בדעתו, כלול בשני התלמודים ספרי ראשונים ואחרונים, חדשים גם ישנים".
הרב מציין כי, "כתב יושר דברי אמת, מעשה ידי יוצר הגאון המופלא, מופלג בחוכמתו ובינתו, אור מופלא, אור נערב שהוא מאור המנורה, יניקתו וממשיכתו למלכות דתורה שבעל פה, כשר המושל בממשלת התורה". את המכתב חתם הרב גרוס במילים, "לכבודה של תורה, לחכם מופת נפלא בדורינו, שזכה ממרומים לחוכמה, אסקופה הנדרסת, מרדכי גרוס".
מקור:
http://www.kikar.co.il/182562.html
לולי דמיסתפינא כתב:על ר' ארי' שפירא נכתב ע"י שמעון ברייטקויף במשפחה האחרון.
איזה ספר זה יורה אורח?
גאב"ד חניכי הישיבות מתבטל בפניו כ"אסקופה הנדרסת".
עושה חדשות כתב:לא הבנתי.ביאורים בש"ס תש' יז "אם לעתיד לבא שיתנו עצי סרק פירות יהא בהם איסור ערלה", לא ברור, מהיכי תיתי שיהיה בהם איסור ערלה. הדיון מתמיה.
איתן כתב:חוקרנוביץ כתב:אולי ניתן לחשוף לי מי הוא הקי"ד?
הרב יהושע ענבל. כי הוא הוא חיבר את "יורה אורח" ו"תורה שבעל פה".
למה כך מכונה איני יודע. כך הוא חתם על מאמרו שהובא לעיל.
אולי משהו כמו ראשי תיבות הקטן יהושע דוד (אולי זה שם שני שלו)?
אוצר החכמה כתב:עושה חדשות כתב:לא הבנתי.ביאורים בש"ס תש' יז "אם לעתיד לבא שיתנו עצי סרק פירות יהא בהם איסור ערלה", לא ברור, מהיכי תיתי שיהיה בהם איסור ערלה. הדיון מתמיה.
ג"א לא הבנתי את כוונת הרב ענבל בזה.
אוצר החכמה כתב:עושה חדשות כתב:לא הבנתי.ביאורים בש"ס תש' יז "אם לעתיד לבא שיתנו עצי סרק פירות יהא בהם איסור ערלה", לא ברור, מהיכי תיתי שיהיה בהם איסור ערלה. הדיון מתמיה.
פרי יהושע כתב:אולי ט"ס והכוונה מהכי תיתי שלא יהיה איסור ערלה בזה. אמנם יתכן שיש מ"מ לדון בזה כיון ואינו בטבע הבריאה, אלא ע"ד נס לכא', או שישתנה טבעם ויחזרו לכוונתם בתחילת הבריאה, וא"כ יהיה בהן ערלה, או שכלל אין מאמר חז"ל זה כפשוטו.
רבותיי כתב:כנראה וכוונתו שמאחר שהעץ עתיק, על אף שאך עתה התחיל ללבלב, אין שום הגיון לומר שיהיה בהם איסור ערלה. מאחר וערלה מחשבים מתחילת הנטיעה ולא מתחילת הלבלוב. ופשוט.
המעיין כתב:אע"פ שכך מסתבר אבל עדיין איני מבין למה זו סברא שאי אפשר אפילו לדון עליה שמא השינוי שנעשה בו נחשב כהברכה ותחלת יניקה.
ומה הדין בעצים בני שנתיים?
ומלבד זה, השאלה היא לאידך גיסא על עצים שניטעים אח"כ אם מיקרי עץ מאכל כמפורש בתורה ונטעתם כל עץ מאכל, או שעדיין מיקרי עץ סרק שנותן פירות ולא עץ מאכל ופטור מערלה.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 29 אורחים