אבןטובה כתב:אי רפואה סגוליית דוחה שבת כמו רפואה טבעיית?????
אליהו בן עמרם כתב:אבןטובה כתב:אי רפואה סגוליית דוחה שבת כמו רפואה טבעיית?????
האם שמע מר מעולם על חסיד החרד לדבר ה' אשר רבו דומה עליו למלאך ה', שמאמין בברכותיו של רבו בכל מאודו, עד כי יצהיר בכל פה ולב שרבו ה"צדיק - גוזר, והקב"ה - מקיים" - ששלח טלגרמה לרבו בעיצומו של יום שבת קודש על בקשת ברכה לרפואת חולה שיש בו סכנה, ורבו גם ענה לו בברכה על ידי משלוח טלגרמה ביום שבת קודש???
אודה בעניות דעתי ולא אבוש - כי לא שמעתי, ואני מקווה שגם לא אשמע...
יאיר כתב:בשו"ע הביא להלכה את דברי הרמב"ם :"מי שנשכו עקרב מותר ללחוש עליו, ואפילו בשבת, ואף על פי שאין הדבר מועיל כלום הואיל ומסוכן הוא התירו, כדי שלא תיטרף דעתו עליו. [שולחן ערוך יורה דעה הלכות מעונן ומכשף סימן קעט סעיף ו ]
על כך כתב הגר"א :"הרמב"ם. וכ"כ בפי' המשנה לפ"ד דעבודת כוכבים אבל כל הבאים אחריו חלקו עליו שהרי הרבה לחשים נאמרו בגמרא והוא נמשך אחר הפלוסופיא הארורה ולכן כ' שכשפים ושמות ולחשים ושדים וקמיעות הכל הוא שקר אבל כבר הכו אותן על קדקדו שהרי מצינו הרבה מעשיות בגמ' ע"פ שמות וכשפים....והתורה העידה "ויהיו לתנינים" וע' זוהר שם וכן קמיעין בהרבה מקומות ולחשים רבו מלספר. והפלסופיא הטתו ברוב לקחה לפרש הגמרא הכל בדרך הלציי ולעקור אותם מפשטן וח"ו איני מאמין בהם ולא מהם ולא מהמונם אלא כל הדברים הם כפשטן אלא שיש בהם פנימיות לא פנימיות של בעלי הפלוסופיא שזורקין אותו לאשפה שהם חצוניות אלא של בעלי האמת": [ביאור הגר"א על שולחן ערוך יורה דעה הלכות מעונן ומכשף סימן קעט סעיף ו ]
אוצר החכמה כתב:אליהו בן עמרם כתב:אבןטובה כתב:אי רפואה סגוליית דוחה שבת כמו רפואה טבעיית?????
האם שמע מר מעולם על חסיד החרד לדבר ה' אשר רבו דומה עליו למלאך ה', שמאמין בברכותיו של רבו בכל מאודו, עד כי יצהיר בכל פה ולב שרבו ה"צדיק - גוזר, והקב"ה - מקיים" - ששלח טלגרמה לרבו בעיצומו של יום שבת קודש על בקשת ברכה לרפואת חולה שיש בו סכנה, ורבו גם ענה לו בברכה על ידי משלוח טלגרמה ביום שבת קודש???
אודה בעניות דעתי ולא אבוש - כי לא שמעתי, ואני מקווה שגם לא אשמע...
איני מבין את הראייה הזאת. טענת רפואה סגולית היא שכן נקבע במציאות שהדבר מועיל. (כמובן ברצות ה' שלא יצליח הרבה דרכים לפניו אבל כן הוא המציאות). טענת תפילת צדיק מניחה שהקב"ה מתרצה למעשיו וצדקותו ועושה בקשתו, ואם עושה חטא איך ירצה בזה הבורא.
אוצר החכמה כתב:לא לזה התכוונתי. יש חוקי הטבע. ויש פעולות סגוליות כגון קמיעות שאם אתה חושב שהן עוזרות הן מכוח חוקים משלהם כעין חוקי הטבע. היינו שזה חוק שזה עובד. גם אם עובד רק באחוז מסויים מהמקרים כמו כל התרופות שאנו מכירים, הסיבה שזה עובד היא כי היא חוק טבעי או חוק סגולי.
לעומת זאת יש חוקים רוחניים. אם בחוקותי תלכו ונתתי גשמיכם בעתם. ובא והתפלל אל הבית הזה. חוקים אלו יסודם בזה שאינם טבעיים אלא נובעים מעשיית רצונו של הקב"ה. כלומר החוק העומד בבסיסם הוא שאם עושים את רצון הבורא הוא עושה נסים (גלויים או נסתרים) ומכופף את חוקי הטבע כדי שייעשה רצונו. כיוון שהחוק העומד בבסיסם הוא עשיית רצונו לא סביר שמעשה שמוגדר כעבירה שהיא נגד רצונו יגרום לו לכופף את חוקי הטבע משום שעשו את רצונו.
אוצר החכמה כתב:לא לזה התכוונתי. יש חוקי הטבע. ויש פעולות סגוליות כגון קמיעות שאם אתה חושב שהן עוזרות הן מכוח חוקים משלהם כעין חוקי הטבע. היינו שזה חוק שזה עובד. גם אם עובד רק באחוז מסויים מהמקרים כמו כל התרופות שאנו מכירים, הסיבה שזה עובד היא כי היא חוק טבעי או חוק סגולי.
לעומת זאת יש חוקים רוחניים. אם בחוקותי תלכו ונתתי גשמיכם בעתם. ובא והתפלל אל הבית הזה. חוקים אלו יסודם בזה שאינם טבעיים אלא נובעים מעשיית רצונו של הקב"ה. כלומר החוק העומד בבסיסם הוא שאם עושים את רצון הבורא הוא עושה נסים (גלויים או נסתרים) ומכופף את חוקי הטבע כדי שייעשה רצונו. כיוון שהחוק העומד בבסיסם הוא עשיית רצונו לא סביר שמעשה שמוגדר כעבירה שהיא נגד רצונו יגרום לו לכופף את חוקי הטבע משום שעשו את רצונו.
אוצר החכמה כתב:אפשר לסובב כמה שרוצים אבל השאלה היא איך זה מתחיל.
למה שהקב"ה יחפוץ שיעשו עבירה כדי שיהיה נחת רוח לפניו בתפילתו של פלוני. אם הוא יחפוץ אז יהיה היתר של פיקוח נפש וממילא לא יהיה בזה עבירה אבל למה שזה יתחיל כך? הלא הקב"ה אינו רוצה בחילול שבת ולמה פתאום יחפוץ בזה?
כמו שכתבתי אפשר לשאול את אותה שאלה גם על דברים טבעיים אבל שם התשובה היא שאחר שגזר הקב"ה שחוקי הטבע פועלים אין מקום לדון על כל מעשה אם הוא לרצון לבורא אם לא. אבל בתורה ומצוות ובפרט בתפילה כל העניין הוא שיהיה נחת רוח לפניו.
בשימוש בשמות הקודש אינו כן. וזה בעצם גזירה שיתכן שתפעל גם כביכול נגד רצון הבורא.
אתן לך דוגמה קיצונית. יבא מישהו ויאמר לך אם תתפלל לקב"ה ובתוך הדברים תבזה את שמו ח"ו אז תפילתך תצליח והקב"ה ישמע לך. מה תגיד ? הבל הבלים איך יתכן שביזוי הבורא יהיה סיבה שישמע תפילתי? אבל אם יאמרו לך שכדי להתרפא צריך להציא כדור משקית שכתוב עליה שם. ואע"פ שעובר משום לא תעשון כן מותר משום פיקוח נפש. למה שהקב"ה יסכים לרפא ע"י ביזוי שמו כי זה חוקי הטבע.
אני יודע שהדוגמה של הטלגרמה לצדיק המתפלל שונה מזה ואפשר לחלק אבל זו דוגמה מסבירה.
אבןטובה כתב:אי רפואה סגוליית דוחה שבת כמו רפואה טבעיית?????
נהר שלום כתב:אבןטובה כתב:אי רפואה סגוליית דוחה שבת כמו רפואה טבעיית?????
מפורש במשנה שבת ו, י. ובשו"ע סימן שא סעיף כז.
דוד העיתונאי כתב:לעניין טלטול ברשות הרבים, אמרינן במסכת שבת שאם "איתמחי גברא ואיתמחי קמיעא" אין זה משאוי אלא מלבוש.
אבןטובה כתב:עי' שו"ת ובחרת בחיים להגרש"ק זצ"ל סי' פז שציין לרש"י תענית יד. על אלו מתריעין בשבת וכו' ר' יוסי אומר לעזרה ולא לצעקה פרש"י שאין אנו בטוחין כל כך שתועיל תפלתינו לצעוק עליהן בשבת ע"ש וכן אס' בת' חיי אשר סי' ו
ובס' מנחת שבת ססי' פד כ' שהגה"ק מהר"ש מבעלזא זי"ע והגרש"ק זצ"ל התרעמו על מורה אחד שהתיר לשלוח טע"ג בשבת גם הביא בשם הג' המהרש"ם זצ"ל לאסור ובפרט בזמנינו ע"ש. אבל בס' מיכלא דאסוותא דף לא. כ' בשם סידור לב שמח להתיר ודלא כהג' המהרש"ק שהחמיר בזה וכ' כי נתפשט המנהג לשלוח טע"ג בשבת ובס' חמדת ישראל להג' בעל כלי חמדה ח"ב ססי' כא כ' דמ"ש הרמב"ם בפיהמ"ש פ' בתרא דיומא דרפואה סגוליית אינו דוחה איסורין לא כ' כן אלא לענין שאר איסורין אבל לענין שבת דהותרה אצל פיקונ"פ גם רפואה סגוליית דוחה שבת ובת'ק אבני צדק חיו"ד סי' קמט כ' בשפ שמש צדקה דבאיסור דרבנן שרי גם רפואה סגוליית
ובת' חיים שאל להחיד"א ח"ב סי' לח אות פא כ' שמצא כת"י ישן שרבינו פרץ כתב בשבת שמות הקודש שהם סגולה בדוקה ליושבת על משבר ועי' שבות יעקב ח"ב סי' נ דג"כ מתיר ע"פ רפואה סגוליית ובשער אפרים סי' צ מתיר לנכפה לחתוך חתיכת קלף מס"ת לכתוב עליה קמיע ע"פ מומחים ובת' פרי האראץ ח"ג חיו"ד סי' ב התיר ברפואה סגוליית אם הוא בדוקה
ועוד בענין רפואה סגוליית שו"ת חבלים בנעימים סוגיא מו חיי אריה בן הגר"י סלנטר ז"ל או"ח סי' ג אות ד אהל משה צווייג ח"א סי' כו כרם שלמה קאטלער סי' צב. ועי' דמשק אליעזר פרלמוטר סי' לו לאכול עוף טמא משום סגולה בדוקה ועי' ת' צמח צדק או"ח סי' לח
רדב"ז פ"ב מסנהדרין ה"א כ' בביאור ד' הרמב"ם דסנהדרין היו צריכין לדעת מעט בעניני רפואהוכ' הטעם כדי לידע איזה רפואה היא טבעיית שדוחה איסורין ואיזה הוא סגוליי שאינו דוחה איסור
מיכאל1 כתב:מענין לענין ובאותו הענין.
כידוע בזמן חוליו של מרן הגרי"ש אלישיב היה שאלה דחופה האם לנתחו מיידית או לא, ונסעו בשבת במונית הנהוגה ע"י גוי חתנו הגר"ע אויערבאך ובני פישר למרן הדרך אמונה לשואלו הכרעה בעניין זה.
ושאלתי ת"ח גדול מה ההבדל בין זה אל לבקש ברכה מהצדיק, שהרי בעל הדרך אמונה לא קיבל את הביקור מדין רופא טבעי, אלא משום כוחו ועמלו הרב בתורה הקדושה סמכו עליו שיוכל להגיע אל ההכרעה הנכונה, וא"כ מהיכי תיתי שיהיה מותר דבר זה בשבת.
ולא הצלחתי להבין תשובה ברורה וחילוק ברור בזה.
אליהו בן עמרם כתב:מיכאל1 כתב:מענין לענין ובאותו הענין.
כידוע בזמן חוליו של מרן הגרי"ש אלישיב היה שאלה דחופה האם לנתחו מיידית או לא, ונסעו בשבת במונית הנהוגה ע"י גוי חתנו הגר"ע אויערבאך ובני פישר למרן הדרך אמונה לשואלו הכרעה בעניין זה.
ושאלתי ת"ח גדול מה ההבדל בין זה אל לבקש ברכה מהצדיק, שהרי בעל הדרך אמונה לא קיבל את הביקור מדין רופא טבעי, אלא משום כוחו ועמלו הרב בתורה הקדושה סמכו עליו שיוכל להגיע אל ההכרעה הנכונה, וא"כ מהיכי תיתי שיהיה מותר דבר זה בשבת.
ולא הצלחתי להבין תשובה ברורה וחילוק ברור בזה.
בפתח הדברים, אני מדגיש שאני לא בקי בפרטי השאלה והתשובה במקרה זה (ואיתי תלון משוגתי)
אך, במהירה יבוא בעזהי"ת, ותונח שאלה לפני רבותינו, לדוגמא:
יש ארוע צבאי כלשהו בשבת קודש.
הרמטכ"ל (השומתומ"צ כמובן) מציב כמה אפשרויות פעולה או הבלגה, שיש להן פנים הלכתיים מובהקים אם לעשותם או לא, כגון: חילול שבת, פיקוח נפש, חיי שעה ועוד ועוד...
האם לא ניסע בשבת לשאול את אותה שאלה הלכתית את רבותינו - במונית הנהוגה על ידי גוי?
ומה זה שייך לברכותיהם של צדיקים?
האם נראה למר שליט"א שמטרת נסיעתם היתה לקבל "ברכת צדיק"? או לשאול שאלה ב"הלכה" שצריך לה כתפיים רחבות מאד מכח עמלו וכו' וכו'? (או שבמקרה זה ה"חולה" זצ"ל סמך רק על הכרעת ה"הלכתית" של חתנו הגאון שליט"א).
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 180 אורחים