רבטוב כתב:האם הוא זה שקיבל מהרבי שליט''א מנה יפה בשואלו מה הטעם שלא יושנים בליובאוויטש בסוכה ...אגב נושא זה מהראוי לבררו ממתי התחיל מימי הרש''ב או מימי הריי''צ
רבטוב כתב:אגב נושא זה מהראוי לבררו ממתי התחיל מימי הרש''ב או מימי הריי''צ
אורי אגסי כתב:רבטוב כתב:אגב נושא זה מהראוי לבררו ממתי התחיל מימי הרש''ב או מימי הריי''צ
לדברי הרבי שם, זה עוד מימי בעל התניא ובנו האדמו"ר האמצעי.
(ואגב, אתה בתור בעלזער אינך צריך להבהל מהנהגה זו, הלא גם בבעלז היה נהוג כן, למרות שהיום לא נוהגים כן).
אורי אגסי כתב:לפי מה ששמעתי מאחד מגדולי החסידים, גם האדמו"ר שליט"א ממכנובקא אינו יושן בסוכה, אך זה אינו מפורסם כ"כ ובניו כן ישנים בסוכה.
מה שאתה מספר שבחב"ד כן ישנו, חידוש גדול הוא בשבילי, אני האמנתי לדברי הרבי מליובאוויטש שזהו מנהג ישן שכך נהג כבר המיטלער רבי כי כל ראה אצל אביו (כל ראיתי בסרטון עם ר"צ כהנא הנ"ל).
האם אתה יכול להפנות אותי למקורות כתובים בענין (שבחב"ד כן ישנו).
ישראל הר כסף כתב:נכדו העיד שסבא נסע מיד עם חזרתו לארץ לבעלזער רב'ה והוא ענה לו 'יכחיש החי את החי'? הלא כל קרית בעלז מלאה סוכות, ופוק חזי מאי עמא דבר. רק הבחורים לא ישנו מסיבות אחרות, וודאי שאין כאן 'שיטה'.
כמובן שזו טעות והמדובר הוא בר' איצל'ה. והכל קמחא טחינא מלפני פסח.אוצר החכמה כתב:האם העובדות ההיסטוריות הידועות לנו מאשרות את העובדה שר' חיים וולוז'ינער נסע ביחד עם הצמח צדק לפטרבורג, או כפי שרמז הגר"צ כהנא היה זה רק ר' איצלה.
ישראל הר כסף כתב:הענין שהרבי ענה לו שזה עוד מימים קדומים הוא שלא ממין הטענה כי השאלה היא על ה'פלפול' בענין מצטער.
נכדו העיד שסבא נסע מיד עם חזרתו לארץ לבעלזער רב'ה והוא ענה לו 'יכחיש החי את החי'? הלא כל קרית בעלז מלאה סוכות, ופוק חזי מאי עמא דבר. רק הבחורים לא ישנו מסיבות אחרות, וודאי שאין כאן 'שיטה'.
ישבב הסופר כתב:זה שחסידי קרלין נוהגים לאכול פרי חדש ולברך שהחיינו, הוא אכן מנהג מחודש ותמוה, אבל המנהג לא לברך שהחיינו בימי בין המצרים מובא בשו"ע כמנהג שטוב ליזהר שלא לברך וכו', ומקורו מספר חסידים. [ובאמת אם יש חיוב לברך שהחיינו בג' השבועות אין ברירה ולכאורה צריך לברך, והמנהג הוא לא להביא א"ע לידי חיוב]. אינני יודע מהו פשר מנהג קרלינאי זה, אבל נראה שמכל מנהגי החסידים נגד ההלכה הפסוקה, זה דוקא די ממוצע.
משא"כ הנושא בענין שינה בסוכה, הוא אחד מהחיובים שנכללים במצות עשה דאורייתא דתשבו כעיו תדורו. ובודאי שהמנהג בחב"ד [או בחצרות החסידים שנהגו כן] מצריך הסבר הרבה יותר מהמנהג הקרלינאי הנ"ל. אינני מטיל ספק בנכונות המנהג, ומצוה ליישב, אבל אם לדין ולמה מצינו, יש תשובה.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 25 אורחים