אכן אם יתפתח דיון על יחס מחשבת היהדות לאותו האיש, יהיה מקום להביא את דברי היעב"ץ ועמדתו הסלחנית כלפי אותו האיש, עמדה ידועה בחריגותה.
אוצר החכמה כתב:אכן אם יתפתח דיון על יחס מחשבת היהדות לאותו האיש, יהיה מקום להביא את דברי היעב"ץ ועמדתו הסלחנית כלפי אותו האיש, עמדה ידועה בחריגותה.
זו עמדה ששיקפה את דעתו או את הצורך שלו לומר את הדברים לפי הזמן והמקום?
אדג כתב:אם כבר דנים בנצרות וע"ז, כאן המקום לעלות את דעת המאירי שאין נחשבים כלל לעוע"ז. וכבר הוכחו הדברים שלא כתב כאן מן השפה ולחוץ בלבד כי אם כך הייתה דעתו באמת.
איש_ספר כתב:
הדיון כאן נסוב, לפי מיעוט הבנתי, סביב שלומי אמוני ישראל שקיבלו עליהם דברי הרמב"ם הקובע שנצרות (בניגוד לאסלם) היא עבודה זרה, וכאן נשאלה השאלה, האם נמצא מחכמי ישראל מי שיזכיר בשווין נפש (רוצה לומר לא בנימה ביקורתית או פולמוסנית) מן ספרי עבודה זרה כאוון גליון. ולכן החכם הנ"ל אינו שייך לנושא זה. בברכה.
ספרו של לייבניץ שעליו התבסס הרמח"ל הינו ספר פילוסופו ולא דתי.
גם רמח"ל לקח אחד מספרי הכומרים והשתמש בו כולו רק שינה קצת דברים להתאימו לדת ישראל.
רמח"ל תס"ז תק"ז אולי נסתייע במקצת בדעות הפלוסוף החרש ת"ז תע"ז בעל ת א ו ד י י א צדוק דין אלהים שאחריו נמשך בדרך ההגיון ההבחנה וכן אומר בסוף הקדמת ס' ההגיון רובו העתקתיו מספרים שקדמוני בלשונות אחרות וכן המונחים כונניות מקבילות כמו הרמוניא פריסטבילית פרלליסמוס בין הגוף והנפש מלכות הטבע ומלכות החסד וגם עיקר הספר דעת תבונות לבאר י ו ש ר מ ש פ ט ה ק ב " ה הוא כמו שם הס' ת י א ד י צ י א צדוק דין אלהים ושם הכל כשני אורולוגין מכוונים לדברי הרמח"ל הכל כאורלוגין אחד ואולי קלט במקצת גם מדעת פלוסוף ההיטטוריא בן זמנו וארצו איטליא ותהיה מיוצרי תורת ההתפתחות בדברי ימי עולם בדרך תיאולוגית על זה במאמרנה תורת ההתפתחות בחכמת הקווש שנדפס בירחון סיני חש"ו פ"ב
מחשבתישראל כתב:אין כונתי להשפעת ליבניץ וכיו"ב, ולא להשערות בעלמא, אלא הכוונה לספר ההגיון שלו שלקוח רובו ממש מספר INSTITUTIONES LOGICAE TIRONUM ADOLESCENTUM מאת הכומר הגרמני בשם מרקוס וונדלין בשנת 1652. השוואה בין הספרים מראה בעליל ללא מקום של ספק כלל שיותר משמונים אחוז של הספר לקוח משם באופן ישר. השינויים הם רק במקרה של יהוד הספר כגון שבספר המקורי מביא מעון גליון מגייר רמח"ל הדוגמא לדוגמה יהודית.
הדבר מבואר באר היטב ב"דעת" גליון 40 עמ' 5 ואילך עם השוואות מפורטות והקבלות ברורות.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 208 אורחים