מענה איש כתב:הגר''ע יוסף זצ''ל לא עבר על הילקוט יוסף קודם שנדפס (למעט חלק א' )
הכי נמי מסתברא כתב:שלום וברכה.
עסקתי לא זמן בהלכות אבילות ונוכחתי לדעת שיש סתירות רבות בין ספר ילקו"י לספר חזון עובדיה (על הלכות אבילות. נדפס תש"ע-תשע"א).: סתירות בין דעת הגר"י יוסף לאביו, סתירות בין פסקי הגרע"י ואפילו סתירות בין מעשה רב של הגרע"י (שהובא בשמו בילקו"י) לבין החזון עובדיה.
אשמח ממי שמתמצא בענין אם יוכל להבהיר: האם זו מחלוקת בין הגר"י יוסף לאביו? חזרה של הגרע"י? ואם כן - איזה ספר משקף את דעתו הסופית של הגרע"י?
אם יש צורך - אפרט דוגמאות.
תודה רבה
ארזי הלבנון כתב:באופן כללי הילקו"י מכוון את פסיקותיו לחזו"ע. אכן, במהדורות מוקדמות של ילקו"י שנדפסו לפני חזו"ע פסק אחרת מחזו"ע, ולאחר שהודפס חזו"ע חזר והדפיס ילקו"י על פי פסקי אביו, וכך אכן נוהג בספרי הילקו"י שמודפסים לאחרונה.
לעומתו, הרב דוד יוסף בהלכה ברורה חולק על אביו בהדיא גם כשידועה דעתו. הדוגמא הקלאסית לכך היא בספרו הלכה ברורה חלק ח', בשו"ת אוצרות יוסף שבסוף הספר, לעניין מאכל שטיבולו במשקה, בתנאי דמבושל, שלדעת הגרע"י בישול היינו במשקה, ולגר"ד היינו שהמאכל בושל במשקה. עיין שם.
נהר שלום כתב:ארזי הלבנון כתב:באופן כללי הילקו"י מכוון את פסיקותיו לחזו"ע. אכן, במהדורות מוקדמות של ילקו"י שנדפסו לפני חזו"ע פסק אחרת מחזו"ע, ולאחר שהודפס חזו"ע חזר והדפיס ילקו"י על פי פסקי אביו, וכך אכן נוהג בספרי הילקו"י שמודפסים לאחרונה.
לעומתו, הרב דוד יוסף בהלכה ברורה חולק על אביו בהדיא גם כשידועה דעתו. הדוגמא הקלאסית לכך היא בספרו הלכה ברורה חלק ח', בשו"ת אוצרות יוסף שבסוף הספר, לעניין מאכל שטיבולו במשקה, בתנאי דמבושל, שלדעת הגרע"י בישול היינו במשקה, ולגר"ד היינו שהמאכל בושל במשקה. עיין שם.
יש עוד הרבה דוגמאות כגון:
ברכה על פיצה
ברכה על במבה (טוען שאביו חזר בו)
בישול ביצה בשבת
ועוד
ארזי הלבנון כתב:נהר שלום כתב:ארזי הלבנון כתב:באופן כללי הילקו"י מכוון את פסיקותיו לחזו"ע. אכן, במהדורות מוקדמות של ילקו"י שנדפסו לפני חזו"ע פסק אחרת מחזו"ע, ולאחר שהודפס חזו"ע חזר והדפיס ילקו"י על פי פסקי אביו, וכך אכן נוהג בספרי הילקו"י שמודפסים לאחרונה.
לעומתו, הרב דוד יוסף בהלכה ברורה חולק על אביו בהדיא גם כשידועה דעתו. הדוגמא הקלאסית לכך היא בספרו הלכה ברורה חלק ח', בשו"ת אוצרות יוסף שבסוף הספר, לעניין מאכל שטיבולו במשקה, בתנאי דמבושל, שלדעת הגרע"י בישול היינו במשקה, ולגר"ד היינו שהמאכל בושל במשקה. עיין שם.
יש עוד הרבה דוגמאות כגון:
ברכה על פיצה
ברכה על במבה (טוען שאביו חזר בו)
בישול ביצה בשבת
ועוד
לענ"ד בברכה על פיצה אינם חלוקים, אלא שהגר"ד מחדד ומרחיב יותר
התייחסות מפורטת של בעל הילקוט לנושא.
ומה שכתב בילקוט יוסף (עמוד צד) בענין יולדת, הנה הדברים מועתקים מילה במילה מירחון 'קול סיני', ממאמרו של אביו הדגול שליט"א [זצ"ל] וכמו שהדברים נכתבו בשער הספר ילקו"י "לקט מתשובותיו מיבי"א וכו' וקול סיני".
ומאוחר יותר, אחר שנים, מרן הראש"ל שליט"א [זצ"ל] חזר וכתב בנושא והעלה לדינא כמ"ש כאן בשמו.
ומעתה אין שום טענה נגד מחבר הילקוט יוסף, לאחר שהדגיש בשער ספרו שהכל מפסקי אביו
וכאן המקום להבהיר שמה שכתבנו במהדורא הקודמת איזה דברים קצת קשים על הילקוט יוסף, הנה עתה בהגלות נגלות דברי מרן שליט"א [זצ"ל] בקול סיני, ממילא מה שכתבנו בעבר, אין לו מקום, ואכן כל הפסקים בילקוט יוסף 'מועדים' מבוססים על פי פסקי אביו בספריו הרבים. ואם המצא תמצא באיזהו מקומן של שבחים שאביו הדגול חזר בו, זו היא דרכה של תורה. ואין לנו להלין בזה על מחבר ספר ילקוט יוסף.
אך זאת לדעת שהדברים אמורים כלפי ילקו"י מועדים, אבל בילקוט יוסף שאר הכרכים, הובאו מאות פסקי הלכה מאת מחבר הילקו"י, ואינם בהכרח פסיקותיו של אביו, אלא מחבר הילקו"י כתב פסקים ותשובות עפ"י דרכו, וצירף עמהם גם את פסקיו של מו"ר אביו, ורק בילקו"י ח"א וח"ה, בהם הצטמצם רק בפסקי אביו. (כל קטע זה נכתב בשיתוף עם הרה"ג ר' יצחק יוסף שליט"א)
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Majestic-12 [Bot] ו־ 218 אורחים