עושה חדשות כתב:ועכשיו כבר מתאים להזכיר את הדו"ד שבין הגר"ח קנייבסקי להגרח"מ שטיינברג,
האם שירת הלויים היתה במנגינה או רק אמירה בטעמים.
ממרומי היער כתב:ואני לתומי חשבתי שהשיר הכי ליטאי ויבש זה: "אם אמרתי מטה רגלי", כעת אני רואה שזה נחשב חסידי לעומתם...
משולש כתב:עד היום הבנתי שיהודי בלארוס היו חלק מקהילות ליטא
להלן רשימה לדוגמא של ערים מפורסמות בבלארוס שמוכרות כליטאיות:
ברנוביץ
קמניץ
פינסק
הורודנא (גרודנא)
סלונים
וולוז'ין
קלצק
סלוצק
מינסק.
והרי לדוגמא "וולאזין" נחשבת לאם ישיבות ליטא למרות שהיא בבלארוס. האם זה עיוות היסטורי?
משולש כתב:הרב בן ראובן, שלושת המפות אינן מבדילות כלל בין ליטא לבלארוס, הלא כן? (ההפרשים זה בעיקר באוקראינה).
בן ראובן כתב:מעניין גם מה שבעל המפות טוען, שבריסק היתה ליטאית מבחינה תרבותית ופולנית מבחינה לשונית, וצ'רנוביל להיפך.
משולש כתב:בן ראובן כתב:מעניין גם מה שבעל המפות טוען, שבריסק היתה ליטאית מבחינה תרבותית ופולנית מבחינה לשונית, וצ'רנוביל להיפך.
איפה יש תיאור מפורט של הניבים האלו?
בן ראובן כתב:אינני בטוח שההנחה שחסידי רייסין לא ראו עצמם ליטאים אינה אנכרוניסטית.
משולש כתב:מי הם חסידי רייסין?...
משולש כתב:ומעניין לציין שהחולם-צירי הליטאי נשמר היום אצל החבדניקים יותר מאשר אצל הליטאים המתנגדים).
סגי נהור כתב:זה מפני שרוב המתנגדים דהאידנא אינם ליטאים.
סגי נהור כתב:הנה דוגמא אחת שראיתי כעת בספר זכרונותיו של ר' מרדכי שוסטרעמאן, יליד ז'לובין, עיר חסידית מובהקת ברוסיה הלבנה. והנה, כשהוא מזכיר יהודי 'מתנגד' (בעמ' 38) הוא מכנהו "ליטוואק"...
בן ראובן כתב:לא מצאתי שם אלא בעמ' 41,
בן ראובן כתב:(אתה יודע מן הסתם למי הכוונה).
דרומי כתב:איני יודע על סמך מה קבעו שאני נכד לחסידי רייסין.
סגי נהור כתב:בכל אופן, לי זאת נראית מציאות די ברורה, שלא ראו עצמם ליטאים.
דרומי כתב:הערה קטנה אם כבר הגענו לזה. העיירה נעוול ידועה כעיירה חסידית מובהקת ביותר, שיצאו משם כמה ניגונים תוססים. לא ידוע לי מיקומה הגיאוגרפי, אולם לפי כל ה'סימנים' והמאפיינים נראה שהיתה רחוקה מליטא כרחוק מזרח ממערב. הנה ניגון שמושר על ידי יליד העיירה ר' זלמן לוין ע"ה, ושימו לב לערבוב ההגיות (לגבי המלה 'שלום')
הולך בטל כתב:ברוז כתב:הולך בטל כתב:היה יהודי חשוב רבי יאנקל טעלחאנער, שקיבל ברכה מרבו היסוד העבודה שיהא יכול לזמר כמו הלוויים בבית המקדש!
מאז היה הוא מהמזמרים בחצרות סלאנים, קארלין, חב''ד,
עשרות או מאות ניגונים שיש כהיום בחצרות אלו הם ממנו.
היה מחסידי קוידינוב.
הסתובב בכל החצרות שהזכרת.
מעניין,
האם יש גם ניגוני קוידינוב שלא מושרים בשאר חצרות הנ''ל?
פרנצויז כתב:ממרומי היער כתב:ואני לתומי חשבתי שהשיר הכי ליטאי ויבש זה: "אם אמרתי מטה רגלי", כעת אני רואה שזה נחשב חסידי לעומתם...
האם "אם אמרתי מטה רגלי" אינו מניגוני הג"ר מאיר שפירא זצ"ל ראש ישיבת חכמי לובלין?
שיר ורננים כתב:אם אמרתי המפורסם הוא מיצירתו של ר' מאיר שפירא מלובלין ויש עליו מעשה על חיבורו.
סגי נהור כתב:עיירות בעלי שמות כגון "איישישוק" וכדומה לא מצויות על המפה החסידית-חב"דית
סגי נהור כתב: ועדיין נראה שהדברים בתוקפם עומדים.
סגי נהור כתב:בירור קצר שעשיתי בעקבות הדיון באשכול זה העלה באופן חד-משמעי את המסקנא, שחסידי רייסין (עכ"פ החב"דיים שהיו הרוב) לא זיהו את עצמם כבני ליטא אלא כבני רוסיה הלבנה, וזאת בה בשעה שהמתנגדים שהתגוררו באותם עיירות ממש ראו עצמם ליטאים לכל דבר. דבר זה מוכח בעליל ממקורות רבים בכתב ובע"פ, ודיינו שנעתיק את השורה הפותחת של הספר בית רבי (וילנא תרס"ב) המספר על תולדותיו של רבינו הזקן בעל התניא:
ההסבר הוא כנראה צירוף של שני הטעמים שהוזכרו כאן: א) המרכז הרוחני של החסידים היה ברייסין ולא בליטא (המצומצמת), כך שלא ראו עצמם נספחים אליה ואולי אף ביקשו לבדל עצמם ממנה. ב) גיאוגרפית, נראה שככל שאנו פונים מערבה אל ליטא המצומצמת (ואצ"ל זאמוט) מספרם של החסידים הולך ומתמעט - עיירות בעלי שמות כגון "איישישוק" וכדומה לא מצויות על המפה החסידית-חב"דית - ומאידך ככל שאנו פונים מזרחה לכיוון רוסיה מספרם הולך וגדל (מובן שיש לקבל השערות אלה בזהירות הראויה).
בעיניי זוהי תגלית מעניינת מאוד, ומעניין אם נחקרה כבר בעבר או שנתגלתה לראשונה באשכול זה...
משולש כתב: ומעניין לציין שהחולם-צירי הליטאי נשמר היום אצל החבדניקים יותר מאשר אצל הליטאים המתנגדים).
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Majestic-12 [Bot] ו־ 46 אורחים