היא שיחתי כתב:הקפצתי שוב בגלל סוף פרשת השבוע "ולא תעלה במעלות על מזבחי"
כעת ראיתי בתרגום יונתן שמתרגם
אַתּוּן כַּהֲנַיָא דְקַיְימִין לְמִשַׁמְשָׁא קֳדָמַי לָא תִסְקוּן בְּמַסוּקְיָין עַל מַדְבְּחִי אֱלָהֵן בְּגִשְׁרַיָא דְלָא תִּתְחַמֵי עִירְיָתָךְ עֲלוֹי
ותמוה דגשר לכאורה אינו כבש אלא דבר הפרוש מעל ריק
שו"ר דהברטנורא במסכת מידות פרק ג גם כתב כן
כבש היה לדרומו של מזבח - כמין גשר משופע ועשוי מדרון שבו עולין ויורדין מן המזבח. שלא היה אפשר לעלות לו במעלות משום שנאמר ולא תעלה במעלות על מזבחי
אוצר החכמה כתב:ואם שאלתך על הגמרא למה לא העמידה בסכין ארוכה יש להשיב שהא גופא קמ"ל שאפילו זה כשר.
אוצר החכמה כתב:ופירוש המילים בכל דהו מהדר לאוקמי אינם יותר הגיוני להעמיד כן, אלא בכל עניין רצו להעמידו, ולחדש שגם באיזמל זה כשר.
גם זה הבל כתב:ובשר מיובש לא צריך פריזר, ושמירה של כמה חודשים בדרך זו היתה נוהגת עד לפני לא הרבה שנים.
היא שיחתי כתב:כבר כתב רש"י דדרוש וקבל שכר
היא שיחתי כתב:נראה לבאר באופן מחודש דכיון דנחירה בכלל שחיטה הייתה כמבואר בגמ' א"כ יש אף לדינא דבן פקועה וא"כ נפק"מ לנחר בהמה ויצא ממנה וולד חי ובא להרגו ולאכלו לאחר שבע ודו"ק היטב כי נכון הוא
גם זה הבל כתב:קצת לא משמע "איברי בשר" נחירה שהכניסו לארץ
עשוי לנחת כתב:יישר כח על ההתייחסותאוצר החכמה כתב:ואם שאלתך על הגמרא למה לא העמידה בסכין ארוכה יש להשיב שהא גופא קמ"ל שאפילו זה כשר.
ברור שזה כשר, למה שלא יהיה כשר?
ועוד, שלכאורה רש"י שואל זאת על הגמרא ומתרץ תירוץ אחר, שרצו להעמיד בכל מקרה - גם בסכין קצרה, אז מהי א"כ כוונתך מר אוצר החכמה?אוצר החכמה כתב:ופירוש המילים בכל דהו מהדר לאוקמי אינם יותר הגיוני להעמיד כן, אלא בכל עניין רצו להעמידו, ולחדש שגם באיזמל זה כשר.
א. למה זה יותר חידוש בהלכה, שגם באזמל זה כשר, זה הלא יותר פשוט מכך שבסכין ארוכה כשר אפי' בלי הולכה והבאה, לכל היותר זה חידוש במקרה המוזר שהתרחש כאן?
ב. ומלבד זאת, מה פתאום שירצו להעמיד את הדברים בכל אופן, אפי' בציור כ"כ דחוק, ולא יעמידו זאת בציור הרבה יותר שכיח??
עשוי לנחת כתב:היא שיחתי כתב:כבר כתב רש"י דדרוש וקבל שכר
דרוש וקבל שכר כי זה שייך להיסטוריה, אך לא שייך לדרוש ולקבל שכר על דבר שאינו מציאותי וגם לא היה כזה...
היא שיחתי כתב:טעות גדולה בידך מבט חטוף על דרוש וקבל שכר
עשוי לנחת כתב:היא שיחתי כתב:טעות גדולה בידך מבט חטוף על דרוש וקבל שכר
איני מבין מה אתה רוצה, כל המקורות מראים דוגמאות של דברים שלא התרחשו כלל, אך ודאי שיכולים היו לקרות, כגון בן זולל וסובא ועיר הנדחת, וכן ארון עם כיסוי מבעלי חיים, זה הכל דברים שיכולים היו לקרות, רק שבפועל לא קראו, או דברים שאינם שכיחים שיקרו וכל כיו"ב, אך דבר שאין לו מציאות כלל מבחינה מעשית, וגם מעולם לא היה שייך הדבר מציאותית, ודאי שלא ע"כ נאמר דרוש וקבל שכר.
תשובה יפה מאוד! אם כי צ"ע אם באמת זה נכון, כי כל החידוש של בן פקועה זה במקום שצריך שחיטה, והחידוש הוא שניתר בשחיטת אמו, אך כאן אין שום "דין" נחירה, פשוט הורגים אותה וזהו, אז מה שייך שזה "יתיר" את הולד, הרי מ"מ מותר להרוג גם את הולד בלי חידוש דבן פקועה, א"כ קודם שנכנסו לארץ לא היה שייך לכאו' החידוש שבן פקועה ניתר בנחירת אמו ופשוט
גם זה הבל כתב:תשובה יפה מאוד! אם כי צ"ע אם באמת זה נכון, כי כל החידוש של בן פקועה זה במקום שצריך שחיטה, והחידוש הוא שניתר בשחיטת אמו, אך כאן אין שום "דין" נחירה, פשוט הורגים אותה וזהו, אז מה שייך שזה "יתיר" את הולד, הרי מ"מ מותר להרוג גם את הולד בלי חידוש דבן פקועה, א"כ קודם שנכנסו לארץ לא היה שייך לכאו' החידוש שבן פקועה ניתר בנחירת אמו ופשוט
לכאו' כל ספק הגמ' הוא רק בגלל שיש צד שהותר דאל"ה ורק הותר להם לאכול נבילות מדוע יש צד שלאחר כניסתם לארץ ימשיך ההיתר על הבש שננחר. וכן מדויק שם קצת "נחירתן שלהן זו היא שחיטתן" [דעדיין צ"ב מדוע כתוב לשון שחיטה ולא לשון מיתה, אלא משמע שהוא אותו דין ומשו"ה כתוב ושחט].
היא שיחתי כתב: נראה לבאר באופן מחודש
דכיון דנחירה בכלל שחיטה הייתה כמבואר בגמ'
א"כ יש אף לדינא דבן פקועה
וא"כ נפק"מ לנחר בהמה ויצא ממנה וולד חי
ובא להרגו ולאכלו לאחר שבע ודו"ק היטב כי נכון הוא
היא שיחתי כתב:כיון שראיתי כה מעט צפיות ואפס תגובות הפסקתי לכתוב,
האם יש כאן לומדי דף היומי?
אם יש ומעניין אתכם לדון בזה הגיבו כאן ואדע אם להמשיך
תודה
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 181 אורחים