איש גלילי כתב:כמדומני שהתוספת ת"ו הוצמדה לכל עיר בארץ ישראל. היא מפורסמת בעיקר על ארבע הערים הנזכרות, מפני ששם היו הריכוזים היהודיים הגדולים, בשאר הערים לא היה כ"כ הרבה. בפירוש זכור לי הביטוי הזה גם על חיפה ת"ו
לבי במערב כתב:אחרי ראותי זאת, מצאתי-ראיתי במכתב מאדם בשם ר' פסח דריבין (התפרסם בשבועון כפר חב"ד גליון 1720 ע' 37) שכ' "עיה"ק חדרה"!.
וכן ראיתי בשנה האחרונה במודעת פרסומת - "אלעד עיה"ק"! (או משהו עד"ז). - כמובן שאין מזה הוכחה או ראי' לעניננו, ולחביבותא בעלמא ציינתי.
איש גלילי כתב:אינני רואה סיבה בעולם לא לכתוב על ערי הקדש חדרה ואלעד את התואר "עיה"ק".
וכפרפרת בעלמא, מסופר על הרה"ק מהר"א מבעלזא זצללה"ה, שפעם אמר לו מאן דהו: "תל אביב איז א טמא'נע שטאט" (-תל אביב היא עיר טמאה), וצוה עליו הרה"ק לשטוף את פיו ולומר ג"פ: "תל אביב איז א הייליגע שטאט" (-תל אביב היא עיר קדושה).
איש גלילי כתב:כבר כתבתי למעלה, שהתואר שהתייחד לד' ערים אלו אינו מסיבה מיוחדת כלפיהם (שכמדומה אין לה מקור בחז"ל), אלא מחמת ששם היה הריכוז היהודי בשנים עברו, וממילא מצאנו שכותבים עליהם יותר כי הזכירו אותם יותר.
אם הכונה למקום בא"י, ודאי פשיטא שאין כאן שום דבר תמוה.
ושא_נס כתב:איש גלילי כתב:כמדומני שהתוספת ת"ו הוצמדה לכל עיר בארץ ישראל. היא מפורסמת בעיקר על ארבע הערים הנזכרות, מפני ששם היו הריכוזים היהודיים הגדולים, בשאר הערים לא היה כ"כ הרבה. בפירוש זכור לי הביטוי הזה גם על חיפה ת"ו
על חיפה אולי יש בהתייחסויות על הרב ולבש הכהן וכה תברכו (או בהתייחסויות ממנו)
הוא עלה לחיפה מאזמיר, הצד השוה בהן ששתיהן ערים לחופי הים התיכון.
גביר כתב:מצו"ב דוגמא לכתיבת תובב"א על העיר חיפה, אולי בידי בני רבי חיים פאלאג'י, ויעוין הערה 1
ישראל אליהו כתב:הנה דברי הנאמ"ן.
אני הקטן לא זכיתי להבין דבריו.
איש גלילי כתב:אינני רואה סיבה בעולם לא לכתוב על ערי הקדש חדרה ואלעד את התואר "עיה"ק".
וכפרפרת בעלמא, מסופר על הרה"ק מהר"א מבעלזא זצללה"ה, שפעם אמר לו מאן דהו: "תל אביב איז א טמא'נע שטאט" (-תל אביב היא עיר טמאה), וצוה עליו הרה"ק לשטוף את פיו ולומר ג"פ: "תל אביב איז א הייליגע שטאט" (-תל אביב היא עיר קדושה).
לבי במערב כתב:לי, באופן אישי, ידועות ארבע ערים כ"ד' ערי הקודש" - וכמדומה שעליהן נוהגים לכתוב את התואר "עיה"ק".
איש גלילי כתב:כבר כתבתי למעלה, שהתואר שהתייחד לד' ערים אלו אינו מסיבה מיוחדת כלפיהם (שכמדומה אין לה מקור בחז"ל), אלא מחמת ששם היה הריכוז היהודי בשנים עברו, וממילא מצאנו שכותבים עליהם יותר כי הזכירו אותם יותר.
אם הכונה למקום בא"י, ודאי פשיטא שאין כאן שום דבר תמוה.
לבי במערב כתב:ישראל אליהו כתב:הנה דברי הנאמ"ן.
אני הקטן לא זכיתי להבין דבריו.
"איש גלילי" כנראה מבין, עי' בהודעותיו לעיל:איש גלילי כתב:אינני רואה סיבה בעולם לא לכתוב על ערי הקדש חדרה ואלעד את התואר "עיה"ק".
וכפרפרת בעלמא, מסופר על הרה"ק מהר"א מבעלזא זצללה"ה, שפעם אמר לו מאן דהו: "תל אביב איז א טמא'נע שטאט" (-תל אביב היא עיר טמאה), וצוה עליו הרה"ק לשטוף את פיו ולומר ג"פ: "תל אביב איז א הייליגע שטאט" (-תל אביב היא עיר קדושה).לבי במערב כתב:לי, באופן אישי, ידועות ארבע ערים כ"ד' ערי הקודש" - וכמדומה שעליהן נוהגים לכתוב את התואר "עיה"ק".איש גלילי כתב:כבר כתבתי למעלה, שהתואר שהתייחד לד' ערים אלו אינו מסיבה מיוחדת כלפיהם (שכמדומה אין לה מקור בחז"ל), אלא מחמת ששם היה הריכוז היהודי בשנים עברו, וממילא מצאנו שכותבים עליהם יותר כי הזכירו אותם יותר.
אם הכונה למקום בא"י, ודאי פשיטא שאין כאן שום דבר תמוה.
יבא החכם וילמדנו דעת.
ישראל אליהו כתב:לא זכיתי להבין כיצד הוא מביא ראיה ממכתב שנשלח אליו.
עם כל הכבוד הראוי, האם זה נחשב "מקור"?
ארזי ביתר כתב:מאחד האדמו"רים שמעתי כמה פעמים: "עיה"ק ביתר תובב"א".
וחשבתי לבאר כוונתו, כיוון שביתר היתה מהערים הגדולות בישראל בזמן המקדש, הרי שבזמן הגאולה גם היא תבנה ותכונן.
מקדש מלך כתב:יש לחלק בין התואר 'עיה"ק' שמקובל היה לכתוב על 4 ערים ק' - ירושלים - חברון - צפת - וטבריה, לבין התוספת תובב"א שראוי לכתוב על כל מקום ישוב בארץ ישראל.
איש גלילי כתב: צפת לא ידענו אם היא מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, והרבה ערים בארץ ישראל שהן מוקפות חומה בודאות מימות יהושע בן נון.
ר_חיים_הקטן כתב:מה המקור למה שרגילים לומר שיש ר' ארבע ערים בא"י שנקראים "קודש"?
בברכה המשולשת כתב:עזריאל ברגר כתב:איש גלילי כתב: צפת לא ידענו אם היא מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, והרבה ערים בארץ ישראל שהן מוקפות חומה בודאות מימות יהושע בן נון.
צפת היא מהערים המסופקות, וכן חברון, אבל טברי' - הוכרעה ההלכה שלא.
ומיהן הערים המוקפות "בוודאות" שאתה מכיר?
לוד, למשל, ונכב"ב
עזריאל ברגר כתב:בברכה המשולשת כתב:עזריאל ברגר כתב:איש גלילי כתב: צפת לא ידענו אם היא מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, והרבה ערים בארץ ישראל שהן מוקפות חומה בודאות מימות יהושע בן נון.
צפת היא מהערים המסופקות, וכן חברון, אבל טברי' - הוכרעה ההלכה שלא.
ומיהן הערים המוקפות "בוודאות" שאתה מכיר?
לוד, למשל, ונכב"ב
כמה מיהודי לוד קוראים בה מגילה בט"ו בברכה?
בכלל, כמה יהודים ישנם שקוראים מגילה בט"ו בברכה מחוץ לירושלים עיה"ק תובב"א?
עיק כתב:לגבי המקור הקדום ביותר להוספת "ת"ו" - כך יכול להתפרש בתהילים מח "א-לוהים יכוננה עד עולם".
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 79 אורחים