מצפה לישועת השם כתב:איפה מובא במקורות, אודות מעלת הצדקה כשהיא ניתנת באופן המועיל לעני להתפרנס משלו, ולא שיהיה תלוי תמיד בחסדי הנותן?
יישר כח!
מה שנכון נכון כתב:מצפה לישועת השם כתב:איפה מובא במקורות, אודות מעלת הצדקה כשהיא ניתנת באופן המועיל לעני להתפרנס משלו, ולא שיהיה תלוי תמיד בחסדי הנותן?
יישר כח!
ראה רמב"ם מתנו"ע י, ז ורש"י בהר כה, לה.
משה דוויק כתב:עיין בהקדמת ספר מלכה של תורה על פירש"י לתורה.
http://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?1 ... width=2036
כאן הדברי יצחק יבואו חכמי ההורדה ויורידו.
דרופתקי דאורייתא כתב:משה דוויק כתב:עיין בהקדמת ספר מלכה של תורה על פירש"י לתורה.
http://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?1 ... width=2036
כאן הדברי יצחק יבואו חכמי ההורדה ויורידו.
מי חכם ויוריד זאת? ושכמ"ה
משה דוויק כתב:בספר מעגלי צדק (דעעש) מאמרי ט"ו בשבט שנת תרכ"ה.
תם מה הוא אומר כתב:ישנו מעשה שהיה (כמודמה עם הצ"צ מלבוואיטש) שפסק לתלמידו שהיה חולה, שיעלה לא"י, היות והחולי שלו מוגדר בהלכה להרמ"א כטריפה, שאינו יכול לחיות יב"ח, אבל לדעת השו"ע אי"ז נחשב טריפה, ועל כן יעלה לא"י שהיא אתריה דמרן השו"ע ויועיל לו. יש חכם וידע למצוא מקור מעשה זה?
מגילה דף כח ע"א
שאלו תלמידיו את רבי נחוניא בן הקנה במה הארכת ימים אמר להם מימי לא נתכבדתי בקלון חברי ולא עלתה על מטתי קללת חברי וותרן בממוני הייתי, וכו'. ולא עלתה על מטתי קללת חברי כי הא דמר זוטרא כי הוה סליק לפורייה אמר שרי ליה לכל מאן דצערן
דרופתקי דאורייתא כתב:בגמרא סנהד' קד סע"ב, שרצו לדון את שלמה המלך שאין לו חלק לעוה"ב, כל המעשה שם כמה ניסו לעכב ע"ז מן השמים. וביארו הקדמונים הטעם לזה כיון שמה שנפסק בבי"ד של מטה נפסק בבי"ד של מעלה (עצם הדבר שמה שנפסק וכו' - ידוע בכמה מקומות, ועיקרו בירושלמי ועוד. כוונתי דייקא לביאור סוגיא דסנהד' הנ"ל עפי"ז). האם ידוע לאי מי מחו"ר הפורום שליט"א?
דרופתקי דאורייתא כתב:בגמרא סנהד' קד סע"ב, שרצו לדון את שלמה המלך שאין לו חלק לעוה"ב, כל המעשה שם כמה ניסו לעכב ע"ז מן השמים. וביארו הקדמונים הטעם לזה כיון שמה שנפסק בבי"ד של מטה נפסק בבי"ד של מעלה (עצם הדבר שמה שנפסק וכו' - ידוע בכמה מקומות, ועיקרו בירושלמי ועוד. כוונתי דייקא לביאור סוגיא דסנהד' הנ"ל עפי"ז). האם ידוע לאי מי מחו"ר הפורום שליט"א?
דרופתקי דאורייתא כתב:מה הוא ההבדל בין לשון "ששון" ללשון "שמחה"
בעיקר בשם הגר"א (או בגר"א עצמו) ששון אינה שמחה שלימה ושמחה היא שלימות של שמחה
דרופתקי דאורייתא כתב:אני מנסה לחפש איזה מעשה, שאיני יודע בדיוק תוכנו והוורט שבו, אבל תוכן הדברים היה שכתבה אחת הנשים החכמניות באחת הדורות מכתב, ובו טעתה בין ח' לכ', וכשנשאלה ע"ז שטעתה, אמרה לשואל וכי לא כתיב וקווי ה' יחליפו כ"ח, בין אותיות כ' וח'. אשמח למי שימצא ויבאר הדברים.
מה שנכון נכון כתב:ראה בשרי המאה. הסיפור מסופר על אחותו של ר' ישעיה ברלין אשת הזכרון יוסף.
בקרו טלה כתב:מה שנכון נכון כתב:ראה בשרי המאה. הסיפור מסופר על אחותו של ר' ישעיה ברלין אשת הזכרון יוסף.
מה שלא נכון, לא נכון.
...יחליפו [מצא את ההבדלים]
עי' במעגל טוב לחיד"א, ועי' בחכמי ישראל [שהעתיק משרי המאה]
תם מה הוא אומר כתב:השפעת וגילוי סודות התורה היו באים ממקום המקדש, והוא עיקר החורבן הגדול בגלות, הידוע מקור לזה? מהגר"א, (או מישהו מוסמך אחר). בתודה מראש.
אשמח לדעת אם יש מקור כתוב לשני הציטוטים בשמו של הרש"ר הירש:
א. מי שמדבר על הפרימיטיביות של הריגת בהמות (קרבנות), עוד יהרוג הרבה בני אדם.
ב. נער יהודי צריך רחוב יהודי.
לבנון כתב:בגמ' בשבת כתוב שאסור לאדם לישן יחידי. היכן נזכר שיש הקפדה נוספת בזה על ת"ח כי החיצונים מתקנאים בו?
יש"כ
ברכות דף נד ע"ב
אמר רב יהודה שלשה צריכין שימור ואלו הן חולה חתן וכלה במתניתא תנא חולה חיה חתן וכלה ויש אומרים אף אבל ויש אומרים אף תלמידי חכמים בלילה.
וברש"י חתן וכלה ותלמידי חכמים. מקנאתו מתגרה [השד שהובא בד"ה הקודם] בהם.
ועי' בהגהות יעב"ץ דמיירי בישן
דרופתקי דאורייתא כתב:בגמרא סנהד' קד סע"ב, שרצו לדון את שלמה המלך שאין לו חלק לעוה"ב, כל המעשה שם כמה ניסו לעכב ע"ז מן השמים. וביארו הקדמונים הטעם לזה כיון שמה שנפסק בבי"ד של מטה נפסק בבי"ד של מעלה (עצם הדבר שמה שנפסק וכו' - ידוע בכמה מקומות, ועיקרו בירושלמי ועוד. כוונתי דייקא לביאור סוגיא דסנהד' הנ"ל עפי"ז). האם ידוע לאי מי מחו"ר הפורום שליט"א?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 8 אורחים