לוח עתים לבינה כתב:ידוע גם ידוע עיקר הענין של חצות בזוהר ובמקובלים, אמנם אי אפשר להתעלם מגמ' מפורשת:
העתיקה הרא"ש ברכות סימן ב' להלכה: גמ' עד סוף האשמורת הראשונה דברי רבי אליעזר, מסקינן דסבר ג' אשמורות הוי הלילה. והאי דלא קאמר שליש הלילה, מילתא אגב אורחיה קמ"ל דאיכא משמרות ברקיע כי היכי דאיכא משמרות בארעא. דתניא ר"א אומר שלש משמרות הוי הלילה, ועל כל משמר ומשמר יושב הקב"ה ושואג כארי שנאמר ה' ממרום ישאג וממעון קדשו וגו' שאוג ישאג על נוהו, ואיתמר נמי אמר רב שמואל בר מרתא משמיה דרב ג' משמרות הוי הלילה ועל כל משמר ומשמר הקב"ה אומר אוי לבני שבעונותיהם החרבתי את ביתי ושרפתי את היכלי והגליתים לבין אומות העולם.
וראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג באותה שעה ולשפוך תחנונים על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות.
וכן בקיצור פסקי הרא"ש: ראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג בסוף כל אשמורה משלש אשמורות של לילה ולשפוך תחינה על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות.
והעתיקו בטור בסימן א': וכל שכן אם ישכים קודם אור הבוקר לקום להתחנן לפני בוראו מה יופיו ומה טובו, וטוב למי שמקדים שיכוין לשעות שמשתנות המשמרות, שהן בשליש הלילה, ולסוף ב' שלישי הלילה, ולסוף הלילה. שבאלו הזמנים הקב"ה נזכר לחורבן הבית וגלות ישראל שבין האומות. והתפלה שיתפלל אדם באותה שעה על החורבן והגלות רצויה וקרובה להתקבל.
ובשו"ע סימן א' ס"ב: המשכים להתחנן לפני בוראו יכוין לשעות שמשתנות המשמרות, שהן בשליש הלילה, ולסוף שני שלישי הלילה, ולסוף הלילה. שהתפלה שיתפלל אדם באותם השעות על החורבן ועל הגלות רצויה.
רבינו הרא"ש עם היראת שמים שביעבעה בליבו לא יכל לסיים את דברי הגמ' בלי הרגשה חדה שראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג באותה שעה ולשפוך תחנונים על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות. ונפסקו דבריו בשולחן ערוך.
האם אנו שנוהגים כהמקובלים לא ראוי לנו שנצטער ונשפוך תחינה על חורבן הבית בשעות שהקב"ה יושב ושואג כארי שנאמר ה' ממרום ישאג וממעון קדשו וגו' שאוג ישאג על נוהו, ועל כל משמר ומשמר הקב"ה אומר אוי לבני שבעונותיהם החרבתי את ביתי ושרפתי את היכלי והגליתים לבין אומות העולם
לא נראה לי לומר שהמקובלים והצדיקים לא חשו לזה, וכי מי ספין לראותם בחדרי משכיותם צווחים על גלות השכינה ובאילו שעות עשו כן, עשו בחצות ועשו גם עשו בשאר זמני המשמרות כדברי הרא"ש הראויים לכל ירא שמים
לוח עתים לבינה כתב:ידוע גם ידוע עיקר הענין של חצות בזוהר ובמקובלים, אמנם אי אפשר להתעלם מגמ' מפורשת:
העתיקה הרא"ש ברכות סימן ב' להלכה: גמ' עד סוף האשמורת הראשונה דברי רבי אליעזר, מסקינן דסבר ג' אשמורות הוי הלילה. והאי דלא קאמר שליש הלילה, מילתא אגב אורחיה קמ"ל דאיכא משמרות ברקיע כי היכי דאיכא משמרות בארעא. דתניא ר"א אומר שלש משמרות הוי הלילה, ועל כל משמר ומשמר יושב הקב"ה ושואג כארי שנאמר ה' ממרום ישאג וממעון קדשו וגו' שאוג ישאג על נוהו, ואיתמר נמי אמר רב שמואל בר מרתא משמיה דרב ג' משמרות הוי הלילה ועל כל משמר ומשמר הקב"ה אומר אוי לבני שבעונותיהם החרבתי את ביתי ושרפתי את היכלי והגליתים לבין אומות העולם.
וראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג באותה שעה ולשפוך תחנונים על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות.
וכן בקיצור פסקי הרא"ש: ראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג בסוף כל אשמורה משלש אשמורות של לילה ולשפוך תחינה על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות.
והעתיקו בטור בסימן א': וכל שכן אם ישכים קודם אור הבוקר לקום להתחנן לפני בוראו מה יופיו ומה טובו, וטוב למי שמקדים שיכוין לשעות שמשתנות המשמרות, שהן בשליש הלילה, ולסוף ב' שלישי הלילה, ולסוף הלילה. שבאלו הזמנים הקב"ה נזכר לחורבן הבית וגלות ישראל שבין האומות. והתפלה שיתפלל אדם באותה שעה על החורבן והגלות רצויה וקרובה להתקבל.
ובשו"ע סימן א' ס"ב: המשכים להתחנן לפני בוראו יכוין לשעות שמשתנות המשמרות, שהן בשליש הלילה, ולסוף שני שלישי הלילה, ולסוף הלילה. שהתפלה שיתפלל אדם באותם השעות על החורבן ועל הגלות רצויה.
רבינו הרא"ש עם היראת שמים שביעבעה בליבו לא יכל לסיים את דברי הגמ' בלי הרגשה חדה שראוי לכל ירא שמים שיהא מצר ודואג באותה שעה ולשפוך תחנונים על חורבן בית המקדש כמו שנא' קומי רוני בלילה לראש אשמורות. ונפסקו דבריו בשולחן ערוך.
האם אנו שנוהגים כהמקובלים לא ראוי לנו שנצטער ונשפוך תחינה על חורבן הבית בשעות שהקב"ה יושב ושואג כארי שנאמר ה' ממרום ישאג וממעון קדשו וגו' שאוג ישאג על נוהו, ועל כל משמר ומשמר הקב"ה אומר אוי לבני שבעונותיהם החרבתי את ביתי ושרפתי את היכלי והגליתים לבין אומות העולם
לא נראה לי לומר שהמקובלים והצדיקים לא חשו לזה, וכי מי ספין לראותם בחדרי משכיותם צווחים על גלות השכינה ובאילו שעות עשו כן, עשו בחצות ועשו גם עשו בשאר זמני המשמרות כדברי הרא"ש הראויים לכל ירא שמים
מבקש לדעת כתב:בס"ד
יישר כח גדול.
אבל למעשה לא ראינו ולא שמענו שנוהגים כן גם גדולים וקדושים חסידים וצדיקי הדורות, אלא שעת חצות כפי שנאמר בזוה"ק כו"כ פעמים, ועפ"י האריז"ל.
ומוזכר כבר במנהיג כ"ג בשם רב האיי.
אמנם כתב ביפה ללב יז-יח, שפסק שו"ע שג' משמרות הוי הלילה, הוא עפ"י רבי בגמרא והלכה כמותו, כן בזוה"ק בכו"כ מקומות. והכריע שחצות יבקש על כנסת ישראל ובני', ובחילופי המשמרות יבקש על עצמו.
שלמה משלם כתב:לכל מאן דבעי,
במקום שאין אפשרות להטריד לידידנו בעל הלוח,
הרוצה לידע סוף אשמורה שניה ותחילת אשמורה שלישית ימנה 8 שעות שוות אחורה מסוזק"ש הגר"א וידע הזמן בכוון.
פשוט וקל.
שלמה משלם כתב:לכל מאן דבעי,
במקום שאין אפשרות להטריד לידידנו בעל הלוח,
הרוצה לידע סוף אשמורה שניה ותחילת אשמורה שלישית ימנה 8 שעות שוות אחורה מסוזק"ש הגר"א וידע הזמן בכוון.
פשוט וקל.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 199 אורחים