שמואל שלומוביץ כתב:איש-אחד כתב:משולש כתב:הנה עוד ציטטות מרעישות:
ובאגרת אחרת מר' ישראל משקלאב מופיע נספח מר' שלמה זלמן שפירא מבירות הכותב: "ידידי, ידידי, אילמלא לא נבראנו רק לתקן זאת ישוב אה"ק די לנו, כי שקולה זה כנגד כל המצוות" (אגרת משנת תקפ"ג מופיע בספר בשליחות ירושלים, לא' מורגנשטרן, ירושלים תשמ"ז, עמ' 135).
כן באגרת משנת תקפ"ג מטבריה שעליו חתומים ר' ישראל משקלאב ואחרים כתוב: "כי כדאי שיבא אדם לעולם בשביל ליסד יסודות ישוב אה"ק השקולה ככל התורה כולה, ולהציל נפשות יקרות באה"ק" (שם, עמ' 139),
ובאגרת משנת תקפ"ז מירושלים, ר' מנחם מענדל משקלאב, יצא כנגד אלה שנהלו תעמולה נגד ההתיישבות בירושלים וכתב: "ולא ישמע לקנאים אשר טבעם להשפיל מי שמכיר טוב על ירושלים עה"ק ת"ו דברי אוהב יראי ה' ואוהבי תורתו המתאבק בעפר ירושלים עה"ק. מנחם מענדל בהרב מו"ה ברוך בענדיט זלה"ה מירושלים עה"ק ת"ו" (שם עמ' 122).
במכתב של צ"ה לעהרן (קתדרא 24,עמ' 77) לר' אברהם שלמה זלמן צורף. לעהרן, כמסיח לפי תומו, מתייחס לאחד האנשים השנואים עליו, וכותב שאותו אדם אולי עלה ארצה, "אך בוודאי לא במצוות הגר"א". מכאן שסבר שהשאר אכן עלו במצוות הגר"א.
אין שום דבר מרעיש בציטוטים הללו, אלא אם מוציאים אותם מהקשרם.
והציטוט האחרון לא קיים, עכ"פ לא בניסוח הזה, ואין הכוונה להגר"א אלא כנראה לר׳ אברהם אבלי ראב"ד ווילנא שעמד אז בראש "רוזני ווילנא".
דווקא אני מאד נרעש מהציטוטים הללו.
כיון שהם מגלים את האמת לאמיתה שאין העלייה כדי לעורר גאולה בפעולות טבעיות בדרך של אתערותא דלתתא במובני קול התור. אלא כל ענינה כדי לקיים מצוות ישוב א"י. ובוודאי שחידוש מצוות חדשות וקיום הדין על מתכונתו גם במקום שנשתכח היה יעוד חביב ומקובל בבית מדרשו של רבנו הגר"א.
לאפוקי מתפיסות משיחיות וגאוליות שהגאולה ע"י פעולות בני אדם שהיו רחוקות משם כרחוק מזרח ממערב. כמו כל תפיסת כל התור שרחוקה ומנותקת מהסגנון הרווח בבית המדרש של הגר"א.
אגב זה מזכיר לי איך מורגנשטרן עומד ע"כ שהגר"א קיים מצוות לקט וכו', ומניח שבוודאי היה זה כדי לקרב את הגאולה שהרי בתיקו"ז מבואר שיש בהן משום קירוב הגאולה. ולא ידע ולא הבין שכמעט כל מצחווה בתיקו"ז מוזכרת כמקרבת הגאולה, אם בפירוש אם מכללא. וכמה רחוק הדבר שלוקחים אנשים שהשקיעו כל ימיהם בקיום כל פרטי המצוות על מתכונתם ושינסו מתניים לעלות לקיים מצוות ישוב הארץ, להשלים מצוותה ומצוות התלויות בה. וכאלו אין הגיון בפעולותיהם אם לא שבאו לעשות גאולה. אתמהה.
משולש כתב:הנה למשל חידוש במה שהעליתי מהרב יצחק איזיק כהנא שהיו ברשותו כתבי רמ"מ משקלוב וכותב בשמו שע"י לקט שכחה ופאה זוכים לקיבוץ גלויות.
וכן מצאתי בכתבי הרב החסיד המפורסם ר' מנחם מענדיל ז"ל תלמיד רה"ג הגר"א ז"ל
שקיבוץ גלויות בג' מצות האלו 'לקט שכחה ופאה' כמבואר בפסוקים הנ"ל. וידוע שכל דבריו
הם מפי רבו ז"ל . והנה לפי זה מה טוב ויפה היה הדבר הזה עלינו השארית הנמצא בעה"ק הזה וסביבותיה
לאזור חיל בקיום המצות הנ"ל הנהוגות בה, ולהתבונן על תשוקת משה רבנו ע"ה שהתפלל תקט"ו תפלות לבוא ולקיים מצוותיה התלויים בה, והרי אנו מתגוררים בה כמה שנים ואין איש שם על לבו כלל. הלא אם היינו זוכים בבירור הזה, לא היינו צריכים בירור היסורים
הנ"ל והיה קץ לפדות נפשינו .
משולש כתב:לא הבנתי כוונתך, גם ר' יושעה בפזמונים זועק שאנשי דורו עושים אותו ללעג וקלס על שעוסק בבניית ירושלים.
לענין כתב:איש-אחד
מה דעתך על זה?
(לא קראתי, רק ראיתי בקושי מלמעלה)
https://winners-auctions.com/he/content ... 7%A2%D7%9D
משולש כתב:שמואל שלומוביץ כתב:איש-אחד כתב:משולש כתב:הנה עוד ציטטות מרעישות:
ובאגרת אחרת מר' ישראל משקלאב מופיע נספח מר' שלמה זלמן שפירא מבירות הכותב: "ידידי, ידידי, אילמלא לא נבראנו רק לתקן זאת ישוב אה"ק די לנו, כי שקולה זה כנגד כל המצוות" (אגרת משנת תקפ"ג מופיע בספר בשליחות ירושלים, לא' מורגנשטרן, ירושלים תשמ"ז, עמ' 135).
כן באגרת משנת תקפ"ג מטבריה שעליו חתומים ר' ישראל משקלאב ואחרים כתוב: "כי כדאי שיבא אדם לעולם בשביל ליסד יסודות ישוב אה"ק השקולה ככל התורה כולה, ולהציל נפשות יקרות באה"ק" (שם, עמ' 139),
ובאגרת משנת תקפ"ז מירושלים, ר' מנחם מענדל משקלאב, יצא כנגד אלה שנהלו תעמולה נגד ההתיישבות בירושלים וכתב: "ולא ישמע לקנאים אשר טבעם להשפיל מי שמכיר טוב על ירושלים עה"ק ת"ו דברי אוהב יראי ה' ואוהבי תורתו המתאבק בעפר ירושלים עה"ק. מנחם מענדל בהרב מו"ה ברוך בענדיט זלה"ה מירושלים עה"ק ת"ו" (שם עמ' 122).
במכתב של צ"ה לעהרן (קתדרא 24,עמ' 77) לר' אברהם שלמה זלמן צורף. לעהרן, כמסיח לפי תומו, מתייחס לאחד האנשים השנואים עליו, וכותב שאותו אדם אולי עלה ארצה, "אך בוודאי לא במצוות הגר"א". מכאן שסבר שהשאר אכן עלו במצוות הגר"א.
אין שום דבר מרעיש בציטוטים הללו, אלא אם מוציאים אותם מהקשרם.
והציטוט האחרון לא קיים, עכ"פ לא בניסוח הזה, ואין הכוונה להגר"א אלא כנראה לר׳ אברהם אבלי ראב"ד ווילנא שעמד אז בראש "רוזני ווילנא".
דווקא אני מאד נרעש מהציטוטים הללו.
כיון שהם מגלים את האמת לאמיתה שאין העלייה כדי לעורר גאולה בפעולות טבעיות בדרך של אתערותא דלתתא במובני קול התור. אלא כל ענינה כדי לקיים מצוות ישוב א"י. ובוודאי שחידוש מצוות חדשות וקיום הדין על מתכונתו גם במקום שנשתכח היה יעוד חביב ומקובל בבית מדרשו של רבנו הגר"א.
לאפוקי מתפיסות משיחיות וגאוליות שהגאולה ע"י פעולות בני אדם שהיו רחוקות משם כרחוק מזרח ממערב. כמו כל תפיסת כל התור שרחוקה ומנותקת מהסגנון הרווח בבית המדרש של הגר"א.
אגב זה מזכיר לי איך מורגנשטרן עומד ע"כ שהגר"א קיים מצוות לקט וכו', ומניח שבוודאי היה זה כדי לקרב את הגאולה שהרי בתיקו"ז מבואר שיש בהן משום קירוב הגאולה. ולא ידע ולא הבין שכמעט כל מצחווה בתיקו"ז מוזכרת כמקרבת הגאולה, אם בפירוש אם מכללא. וכמה רחוק הדבר שלוקחים אנשים שהשקיעו כל ימיהם בקיום כל פרטי המצוות על מתכונתם ושינסו מתניים לעלות לקיים מצוות ישוב הארץ, להשלים מצוותה ומצוות התלויות בה. וכאלו אין הגיון בפעולותיהם אם לא שבאו לעשות גאולה. אתמהה.
הנה למשל חידוש במה שהעליתי מהרב יצחק איזיק כהנא שהיו ברשותו כתבי רמ"מ משקלוב וכותב בשמו שע"י לקט שכחה ופאה זוכים לקיבוץ גלויות.
וכן מצאתי בכתבי הרב החסיד המפורסם ר' מנחם מענדיל ז"ל תלמיד רה"ג הגר"א ז"ל שקיבוץ גלויות בג' מצות האלו 'לקט שכחה ופאה' כמבואר בפסוקים הנ"ל. וידוע שכל דבריו הם מפי רבו ז"ל . והנה לפי זה מה טוב ויפה היה הדבר הזה עלינו השארית הנמצא בעה"ק הזה וסביבותיה לאזור חיל בקיום המצות הנ"ל הנהוגות בה, ולהתבונן על תשוקת משה רבנו ע"ה שהתפלל תקט"ו תפלות לבוא ולקיים מצוותיה התלויים בה, והרי אנו מתגוררים בה כמה שנים ואין איש שם על לבו כלל. הלא אם היינו זוכים בבירור הזה, לא היינו צריכים בירור היסורים הנ"ל והיה קץ לפדות נפשינו .
משולש כתב:ולכן מה? אז רמ"מ משקלוב לא אמר את זה. או שאתה חולק עליו.
משלי ל, א-ו
דִּבְרֵ֤י׀ אָג֥וּר בִּן־יָקֶ֗ה הַמַּ֫שָּׂ֥א נְאֻ֣ם הַ֭גֶּבֶר לְאִֽיתִיאֵ֑ל לְאִ֖יתִיאֵ֣ל וְאֻכָֽל: כִּ֤י בַ֣עַר אָנֹכִ֣י מֵאִ֑ישׁ וְלֹֽא־בִינַ֖ת אָדָ֣ם לִֽי: וְלֹֽא־לָמַ֥דְתִּי חָכְמָ֑ה וְדַ֖עַת קְדֹשִׁ֣ים אֵדָֽע: מִ֤י עָלָֽה־שָׁמַ֨יִם׀ וַיֵּרַ֡ד מִ֤י אָֽסַף־ר֨וּחַ׀ בְּחָפְנָ֡יו מִ֤י צָֽרַר־מַ֨יִם׀ בַּשִּׂמְלָ֗ה מִ֭י הֵקִ֣ים כָּל־ אַפְסֵי־אָ֑רֶץ מַה־שְּׁמ֥וֹ וּמַֽה־שֶּׁם־בְּ֝נ֗וֹ כִּ֣י תֵדָֽע: כָּל־אִמְרַ֣ת אֱל֣וֹהַּ צְרוּפָ֑ה מָגֵ֥ן ה֝֗וּא לַֽחֹסִ֥ים בּֽוֹ: אַל־תּ֥וֹסְףְּ עַל־דְּבָרָ֑יו פֶּן־יוֹכִ֖יחַ בְּךָ֣ וְנִכְזָֽבְתָּ: פ
ביאור הגר"א - משלי ל א-ה (בקיצור ודילוג מה שלא נוגע לעיקר הדברים)
כך היה שם שני בני אדם גדולים ששלחו לאגור שיורה להם תעלומות חכמה בדרכי ה' וזו היא תשובתו להם... ותוכן תשובתו הי' שאין אתנו יודע עד מה מתעלומות חכמה בדרכי ה' ואין לנו עסק בנסתרות אלא העיקר הוא לילך בדרכי התורה ולא לזוז ממנה ומן מצות ה' .... מי עלה וגו' הוא נגד משה שעלה השמימה והוריד עמו התורה...... מה שמו איה אשר כשמו כלומר כמותו שידע תעלומות חכמה בדרכי ה'. מה שם בנו כי בכל דור ודור יתלבש משה בת"ח הגדול שבאותו דור והוא נקרא בנו וזהו מה שם בנו כלומר איה הת"ח שבתוכו יתלבש משה כי תדע שאתה רוצה לידע תעלומות חכמה בדרכי ה': כל אמרת וגו' כי התורה היא מזוקק שבעתים... וז"ש אגור שאין לכם עסק בנסתרות לידע תעלומות חכמה כי כל אמרת וגו' כלומר התורה צרופה ומזוקק שבעתים והכל כלול בה ואין לך מדה טובה הימנה ולכן סיב ובלה בה ומינה לא תזוע מגן וגו' וכן אל תזועו ותפרשו מהמצות אשר מגן הוא לכל החוסים בו למי שבוטח בו והוא כי יש בם מדת הבטחון שהוא מגן לבל יכשלו בשאר המצות כי כולן כלולין במדה זו ומהם לא תזועו ובנסתרות אל תחקרו:
משולש כתב:רואים בעליל את הקשר האידואלוגי בין ר' יושעה ריבלין לרי"א כהנא.
אריה גולדהבר במאמר שהבאתי לעיל מביא שהיו ברשותו של רי"א כהנא כתבים של רמ"מ משקלוב שקבלם מרי"א חבר. ומשער שכתבי רמ"מ משקלוב שנתגלו במרתף במאה שערים נתגלו בביתו שגר שם בסוף ימיו.
ורואים בפזמונים מעמוד 224-225. את הקשר האדוק ביניהם, בעמ' 224 כותב ר' יושעה בדבר הפיוט של רמ"מ משקלוב על החורבה (שגם הכת"י הזה נמצא בשנת תשס"א בין שאר הכתבים הנ"ל) ואח"כ מדבר על עניין האדנ"י דגליא שמוזכר רק בכתבי רי"א כהנא, וכן על מצוות לקט שכחה ופאה, ועל סוד ששון ושמחה שרי"א כהנא כותב בהקדמה על ספר יצירה שהסוד הזה מהגר"א הגיע אליו (עיין במאמר גולדהבר) ואח"כ מזכיר בפירוש את רי"א כהנא "יבורך רעי כאח שארי רבי יצחק כהנא". ושם מרחיב על עניין הנטיעה הזריעה וכו'.
אוצר החכמה כתב:אני לא כל כך מבין את ההגדרה תפיסתם של הפרושים תלמידי הגר"א. הלא לא היתה להם ממשלה וקבינט והכרעה ברוב קולות ומסתבר שהיו בהם דעות שונות וזרמים שונים כמו בכל קבוצה. כך שבדרך כלל השאלה שצריך לשאול במקרים כאלה היא האם היתה גם עמדה מסויימת והאם היא היתה שולית לחלוטין או שהיו לה תומכים. כי לחפש עמדה משותפת לכולם זה לא הגיוני.
משולש כתב:את תורת החילוקים אתה יצרת.
ר' חיים מוולוז'ין מעודד אותם כבר בשנת תק"ע לקנות קרקעות כדי לקיים מצוות התלויות בארץ ושכל יהודי חו"ל תהיה להם בזה זכות.
משולש כתב:ר' אריה נאמן מעיד שר' חיים מוולז'ין יסד בשנת תקס"ד את יישוב ארץ ישראל יחד עם אם הישיבות.
ואתה ממרום שנותיך חולק עליו וחושש שהוא לא דייק כל צרכו.
משולש כתב:גם רמ"מ משקלוב לא מוצא מנוח עד שגואל את החורבה ורואה בזה חלק מ"בניית ירושלים" ופעולה הקשורה לאתחלתא דגאולה.
ואתה יודע בבירור שהוא לא באמת התכוון לזה.
ומה אתה יודע על הכוונות שלהם?משולש כתב:את תורת החילוקים אתה יצרת.
ר' חיים מוולוז'ין מעודד אותם כבר בשנת תק"ע לקנות קרקעות כדי לקיים מצוות התלויות בארץ ושכל יהודי חו"ל תהיה להם בזה זכות.
ואתה ממרום שנותיך זוכר שזה היה אך גימיק תעמולתי, הרי היית שם.
ר' אריה נאמן מעיד שר' חיים מוולז'ין יסד בשנת תקס"ד את יישוב ארץ ישראל יחד עם אם הישיבות.
ואתה ממרום שנותיך חולק עליו וחושש שהוא לא דייק כל צרכו.
גם רמ"מ משקלוב לא מוצא מנוח עד שגואל את החורבה ורואה בזה חלק מ"בניית ירושלים" ופעולה הקשורה לאתחלתא דגאולה.
ואתה יודע בבירור שהוא לא באמת התכוון לזה.
ויש עוד הרבה דוגמאות...
משולש כתב:מספר רבי מרדכי גימפל יפה, מגדולי תלמידי ישיבת וואלוז'ין ורבה של רוז'ינוי" :זה כמו שמונים שנה
ויותר, אשר הגאון הגדול הצדיק מוהר"ר חיים מוולוז'ין זצ"ל בעזר גדולי הדור החל ביסוד המעלה
לייסד ישוב באה"ק, ועל פיו נסעו כמה מגדולי היראים, והמה היו הראשונים המתנדבים לשבת
בירושלים, ואח"כ החל לעוררם למקנה שדות וכרמים לקיים מצוות התלויות בארץ".
משולש כתב:גם רבי גרשון הרכבי מנאווהרדוק, מתלמידי הגר"א, וגם עתיר נכסים, עלה בשנת תקע"ט לצפת, והוא אשר בנה את
בית המדרש הראשון בעיר וקראו ע"ש הגר"א, קנה כרמים והקדישם להחזקת בית המדרש.
אוצר החכמה כתב:לאור דברי איש אחד המובאים כאן האם נכון יהיה לומר כך.
שכרגע נקודת הטענה אינה שכל רעיונות האקטיביזם המשיחי (מה זה?) הומצאו על ידי רש"ז ריבלין בשנות התש והציונות אלא שכולם מודים שרעיונות אלו הסתובבו בירושלים בתחילת שנות הת"ר ואילך. רק הויכוח הוא האם הם משנה סדורה מהגר"א ורבותיהם שחיו בשנות התק או שאינם משנה סדורה.
משולש כתב:מספר רבי מרדכי גימפל יפה, מגדולי תלמידי ישיבת וואלוז'ין ורבה של רוז'ינוי" :זה כמו שמונים שנה ויותר, אשר הגאון הגדול הצדיק מוהר"ר חיים מוולוז'ין זצ"ל בעזר גדולי הדור החל ביסוד המעלה לייסד ישוב באה"ק, ועל פיו נסעו כמה מגדולי היראים, והמה היו הראשונים המתנדבים לשבת בירושלים, ואח"כ החל לעוררם למקנה שדות וכרמים לקיים מצוות התלויות בארץ" .גם רבי גרשון הרכבי מנאווהרדוק, מתלמידי הגר"א, וגם עתיר נכסים, עלה בשנת תקע"ט לצפת, והוא אשר בנה את בית המדרש הראשון בעיר וקראו ע"ש הגר"א, קנה כרמים והקדישם להחזקת בית המדרש.
קו ירוק כתב:בפשוטו לא הנחה אותם להיות חקלאים בדוקא, אלא למקנה קרקע לקיים מצוות התלויות.
והרי כך עשה הגר"א בחו"ל לשיטתו (כר"ת חולין ז.)
משולש כתב:גם במכתב של ר' הלל משנת תקצ"ה הוא שולח להגיד לחתנו שיש הזדמנות פז לקנות הרבה חצרות ברובע המוסלמי ומפציר בו לקנות כמה בתים בשביל להרחיב את היישוב.
משולש כתב:(צריך לזכור שהיה לר' הלל אשרת שהייה רק עד תקצ"ג, וכן היה איסור חמור משלטונות רוסיה על היהודים לקבוע להם מעמד קבע בארץ ישראל, ור' שמריהו ביטל את הגזירה)
משולש כתב:"ובוודאי במשך הזמן יתווספו שמה דיורים לאחינו בני ישראל".
משולש כתב:ודאי שר' הלל לא כתב את זה בשביל שדאג לעסקים של חתנו, אלא למען תושבי ירושלים.
משולש כתב:על מצוות הרחבה כבר הרחיב במקום אחר...
לענין כתב:אין לי פנאי עתה להאריך, אך תמהני כיצד קבל איש-אחד בידים פתוחות את ההשואה המוזרה בין התולדות יצחק כהנא לקול התור???
לא קרב זה אל זה מי שעושה מצוות 'קלאסיות' בכוונה לקרב את הגאולה, למשנת קול התור המשיחית והתמהונית.
איש-אחד כתב:טענתי היא, שברור מדברי רי"א כהנא שעל אף שהוא עצמו החזיק במשנה סדורה שכזו (לא זהה לריבלינית, אבל עם דמיון מסוים), הוא אינו טוען לרגע שזו משנתם של רבותיו או אפילו תפישה רווחת בקרב הפרושים, להיפך.
משולש כתב:יש כאלו שטוענים שקול התור נכתב עפ"י כתבי רי"א כהנא, אם לא פזמוני ר' יושעה הייתי אולי מסכים לקבל זאת, אך בפזמונים מובאים כמעט כל החידושים של קול התור.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 117 אורחים