פלוריש כתב:אני מחפש מאמר של הרב דוד אברהם מנדלבוים על הידור מצווה בנר חנוכה ובשאר התורה, נדפס בקובץ כלשהו של חסידות גור.
תןדה
פלוריש כתב:אני מחפש מאמר של הרב דוד אברהם מנדלבוים על הידור מצווה בנר חנוכה ובשאר התורה, נדפס בקובץ כלשהו של חסידות גור.
תןדה
על קצה הקולמוס כתב:פלוריש כתב:אני מחפש מאמר של הרב דוד אברהם מנדלבוים על הידור מצווה בנר חנוכה ובשאר התורה, נדפס בקובץ כלשהו של חסידות גור.
תןדה
בבקשה:
שברי לוחות כתב:עיין דף על הדף שבת כא: עמ' קיח מאמר ממנו בנושא זה
והנה אמרו כי ארור האיש אשר לא יקים את דברי התורה הזאת נאמר על ראשי גליות שיש בידם למחות ולא מיחו, והנה צוה התורה אל מנהיג ושר שתהיה ההנהגה מוטלת עליו להנהיגם בדרך התורה, ולזה אמר ומסרה ליהושע
דרופתקי דאורייתא כתב:בס' מדרש שמואל אבות פ"א מ"א כתב:והנה אמרו כי ארור האיש אשר לא יקים את דברי התורה הזאת נאמר על ראשי גליות שיש בידם למחות ולא מיחו, והנה צוה התורה אל מנהיג ושר שתהיה ההנהגה מוטלת עליו להנהיגם בדרך התורה, ולזה אמר ומסרה ליהושע
[ר"ל, דאליו דייקא מסרה, שעליו מוטל להנהיגם לקיום התורה, וע"ש עוד].
האם יש לזה מקור בדברי חז"ל? בדברי קדמונים יותר? למי כוונתו באומרו: והנה "אמרו" וכו'.
דרופתקי דאורייתא כתב:בס' מדרש שמואל אבות פ"א מ"א כתב:והנה אמרו כי ארור האיש אשר לא יקים את דברי התורה הזאת נאמר על ראשי גליות שיש בידם למחות ולא מיחו, והנה צוה התורה אל מנהיג ושר שתהיה ההנהגה מוטלת עליו להנהיגם בדרך התורה, ולזה אמר ומסרה ליהושע
[ר"ל, דאליו דייקא מסרה, שעליו מוטל להנהיגם לקיום התורה, וע"ש עוד].
האם יש לזה מקור בדברי חז"ל? בדברי קדמונים יותר? למי כוונתו באומרו: והנה "אמרו" וכו'.
שברי לוחות כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בס' מדרש שמואל אבות פ"א מ"א כתב:והנה אמרו כי ארור האיש אשר לא יקים את דברי התורה הזאת נאמר על ראשי גליות שיש בידם למחות ולא מיחו, והנה צוה התורה אל מנהיג ושר שתהיה ההנהגה מוטלת עליו להנהיגם בדרך התורה, ולזה אמר ומסרה ליהושע
[ר"ל, דאליו דייקא מסרה, שעליו מוטל להנהיגם לקיום התורה, וע"ש עוד].
האם יש לזה מקור בדברי חז"ל? בדברי קדמונים יותר? למי כוונתו באומרו: והנה "אמרו" וכו'.
קרוב לזה במדרש עה"פ בצל החכמה בצל הכסף
כי בצל החכמה בצל הכסף א"ר אחא בשם ר' תנחום ב"ר חייא למד אדם ולימד ושמר ועשה והיתה ספק בידו למחות ולא מיחה להחזיק ולא החזיק הרי זה בכלל ארור הה"ד ארור אשר לא יקים
..
בנו העיד בלוויה, שאיננו זוכר שהוא ראה אותו אי פעם אוכל או שותה מיני מתיקה כל שהם, לבד פעם אחת שהוצרך להשלים מניין לזימון בעשרה, והיה שם רק משקה מתוק, והוא שתה ממנו לצורך כך (אגב, חידוש בשבילי שסגי בהכי).
ישראליק כתב:אודה למי שיכול לעזור:
החזון איש שבצפורני הרגל לא צריכים לקצוץ על הסדר הכתוב בשלחן ערוך לקצוץ צפרני היד
בן_אליעזר כתב:אמנם כן גם אני שמעתי - ונוכחתי - עת שהורו אחרים כך כמ"פ (צירוף ברכת 'שהכל' לענין זימון בעשרה), אך לא אזכור המ"מ והפניות בספרי הפוסקים (או הסימוכין לכך). אודה למי שיחזיר לי אבידתי
ישראליק כתב:כמדומה לי שבפירוש ר' חיים פלטיאל, שממזרים הם פקחים מפני שמים גנובים ימתקו וזה פועל על הולד
תודה רבה.
חיימקה כתב:ישראליק כתב:אודה למי שיכול לעזור:
החזון איש שבצפורני הרגל לא צריכים לקצוץ על הסדר הכתוב בשלחן ערוך לקצוץ צפרני היד
ספר זיכרון לגר"ח ח"ב אות לו - וביתר פירוט בשמירת הגוף והנפש סי' סח סי"ג.
בן_אליעזר כתב:אמנם כן גם אני שמעתי - ונוכחתי - עת שהורו אחרים כך כמ"פ (צירוף ברכת 'שהכל' לענין זימון בעשרה), אך לא אזכור המ"מ והפניות בספרי הפוסקים (או הסימוכין לכך). אודה למי שיחזיר לי אבידתי
סי' קצז ס"ב - וגבי משקה ממותק חלקו האחרונים, וכנראה בצירוף דברי החזו"א סי' ל' ס"ק יג הקל בממותק.
חיים שאול כתב:חיימקה כתב:ישראליק כתב:אודה למי שיכול לעזור:
החזון איש שבצפורני הרגל לא צריכים לקצוץ על הסדר הכתוב בשלחן ערוך לקצוץ צפרני היד
ספר זיכרון לגר"ח ח"ב אות לו - וביתר פירוט בשמירת הגוף והנפש סי' סח סי"ג.
כמדו׳ שגם בדינים והנהגות הובא כן
יהודה בן יעקב כתב:ישראליק כתב:כמדומה לי שבפירוש ר' חיים פלטיאל, שממזרים הם פקחים מפני שמים גנובים ימתקו וזה פועל על הולד
תודה רבה.
ציוני פר' ויצא ד"ה ויצג. http://tablet.otzar.org/book/book.php?b ... pagenum=36
ישראליק כתב:יהודה בן יעקב כתב:ישראליק כתב:כמדומה לי שבפירוש ר' חיים פלטיאל, שממזרים הם פקחים מפני שמים גנובים ימתקו וזה פועל על הולד
תודה רבה.
ציוני פר' ויצא ד"ה ויצג. http://tablet.otzar.org/book/book.php?b ... pagenum=36
תודה על הפנייה, אבל זכור לי כמעט מאה אחוז בפירוש רבי חיים פלטיאל
דרופתקי דאורייתא כתב:בס' מדרש שמואל אבות פ"א מ"א כתב:והנה אמרו כי ארור האיש אשר לא יקים את דברי התורה הזאת נאמר על ראשי גליות שיש בידם למחות ולא מיחו, והנה צוה התורה אל מנהיג ושר שתהיה ההנהגה מוטלת עליו להנהיגם בדרך התורה, ולזה אמר ומסרה ליהושע
[ר"ל, דאליו דייקא מסרה, שעליו מוטל להנהיגם לקיום התורה, וע"ש עוד].
האם יש לזה מקור בדברי חז"ל? בדברי קדמונים יותר? למי כוונתו באומרו: והנה "אמרו" וכו'.
אשר לא יקים את דברי התורה הזאת וכו'. ובירושלמי בסוטה ראיתי, אשר לא יקים, וכי יש תורה נופלת, רבי שמעון בן יקים אומר זה החזן, רבי שמעון בן חלפתא אומר זה בית דין של מטן, דמר רב יהודה ורב הונא בשם שמואל על הדבר הזה קרע יאשיהו ואמר עלי להקים, אמר רבי אסי בשם רבי תנחום בר חייא למד ולימד ושמר ועשה והיה ספק בידו להחזיק ולא החזיק הרי זה בכלל ארור. ידרשו בהקמה הזאת, בית המלך והנשיאות שבידם להקים את התורה ביד המבטלים אותה, ואפילו היה הוא צדיק גמור במעשיו והיה יכול להחזיק התורה ביד הרשעים המבטלים אותה הרי זו ארור.
צפונות כתב:1. היכן מצינו שנחלקו "בית הלל" על הלל רבם?
2. האם מצינו מקום שהרמב"ם נחלק על אביו? והם הרמב"ם קיבל תורה מאביו? האם היה זה בגדר רבו?
תודה.
ושמא אף על גב דבית הלל הם תלמידי הלל הזקן פליגי עליה
צפונות כתב:2. האם מצינו מקום שהרמב"ם נחלק על אביו? והם הרמב"ם קיבל תורה מאביו? האם היה זה בגדר רבו?
ואבא מרי מן האוסרין ואני מן המתירין.
שמחו כתב:אמש התקיימה הלויית בתו של הגרי"א דינר שליט"א, בת זו סבלה כל חייה מלקויות שונות עד שבאו חייה הקצרים אל קיצם.
בהלויתה הזכיר אביה שליט"א מדברי חז"ל שהנשמה נשאלת קודם ירידתה באיזה גוף ובאיזה בית רוצה להיולד, והיא בוחרת ומסכימה אל הבית אליו נולדת.
איה מקום דברי חז"ל/ראשונים אלו?
עזריאל ברגר כתב:צפונות כתב:2. האם מצינו מקום שהרמב"ם נחלק על אביו? והם הרמב"ם קיבל תורה מאביו? האם היה זה בגדר רבו?
הלכות שחיטה פרק י"א הלכה י':ואבא מרי מן האוסרין ואני מן המתירין.
הגואל המקראי (היינו: קרוב המשפחה) אינו רק בעל חובות מוסריות הנדרש תמיד להושיט עזרה וסיוע לבן משפחתו הנתון בצרה. הוא גם בעל זכויות. לפי חוק הירושה (במדבר כ"ז, ח-יא), כשמישהו מת ואין לו בנים ולא בנות ולא אחים וכו' - "שארו הקרוב אליו ממשפחתו יורש אותו". וכן מקבל הגואל כל מיני תשלומי נזק וכיו"ב המגיעים לנפטר, שאין לו יורשים ישירים, כמסתבר מפרשת גוזל ונשבע על שקר (שם, ה', ה-ח), שנאמר בה:
והשיב (הגוזל) את אשמו בראשו ונתן לאשר אשם לו
ואם אין לאיש גואל להשיב האשם אליו וכו'.
משמע, שאם יש לו גואל, הוא מקבל את הגזלה ואת חמישיתה.
סליחות כתב:הגואל המקראי (היינו: קרוב המשפחה) אינו רק בעל חובות מוסריות הנדרש תמיד להושיט עזרה וסיוע לבן משפחתו הנתון בצרה. הוא גם בעל זכויות. לפי חוק הירושה (במדבר כ"ז, ח-יא), כשמישהו מת ואין לו בנים ולא בנות ולא אחים וכו' - "שארו הקרוב אליו ממשפחתו יורש אותו". וכן מקבל הגואל כל מיני תשלומי נזק וכיו"ב המגיעים לנפטר, שאין לו יורשים ישירים, כמסתבר מפרשת גוזל ונשבע על שקר (שם, ה', ה-ח), שנאמר בה:
והשיב (הגוזל) את אשמו בראשו ונתן לאשר אשם לו
ואם אין לאיש גואל להשיב האשם אליו וכו'.
משמע, שאם יש לו גואל, הוא מקבל את הגזלה ואת חמישיתה.
האם יש ברמב"ם היכן שהוא, מקור מפורש לדברים הפשוטים לכאורה הנ"ל באדום?
שמשון כתב:שמחו כתב:אמש התקיימה הלויית בתו של הגרי"א דינר שליט"א, בת זו סבלה כל חייה מלקויות שונות עד שבאו חייה הקצרים אל קיצם.
בהלויתה הזכיר אביה שליט"א מדברי חז"ל שהנשמה נשאלת קודם ירידתה באיזה גוף ובאיזה בית רוצה להיולד, והיא בוחרת ומסכימה אל הבית אליו נולדת.
איה מקום דברי חז"ל/ראשונים אלו?
בספר תפארת תורה על התורה להגר"ש פינקוס עיין בפרשת האזינו על הפסוק הצור תמים פעלו כי כל דרכיו משפט וגו'
פרנצויז כתב:סליחות כתב:הגואל המקראי (היינו: קרוב המשפחה) אינו רק בעל חובות מוסריות הנדרש תמיד להושיט עזרה וסיוע לבן משפחתו הנתון בצרה. הוא גם בעל זכויות. לפי חוק הירושה (במדבר כ"ז, ח-יא), כשמישהו מת ואין לו בנים ולא בנות ולא אחים וכו' - "שארו הקרוב אליו ממשפחתו יורש אותו". וכן מקבל הגואל כל מיני תשלומי נזק וכיו"ב המגיעים לנפטר, שאין לו יורשים ישירים, כמסתבר מפרשת גוזל ונשבע על שקר (שם, ה', ה-ח), שנאמר בה:
והשיב (הגוזל) את אשמו בראשו ונתן לאשר אשם לו
ואם אין לאיש גואל להשיב האשם אליו וכו'.
משמע, שאם יש לו גואל, הוא מקבל את הגזלה ואת חמישיתה.
האם יש ברמב"ם היכן שהוא, מקור מפורש לדברים הפשוטים לכאורה הנ"ל באדום?
רמב"ם נזיקין, הל' גזילה ואבידה פרק ח' הלכה א'
יוסף חיים אוהב ציון כתב:ספר מאור עינים - פרשת תולדות
ואיתא בכתבי האר"י ז"ל שיצחק אהב את עשו כי ציד בפיו כי נשמת רבי עקיבא היתה מדברת מפיו כי היתה כלולה בו בבחינת ראש של עשו...
היכן בכתבי האר"י?
צפונות כתב:עזריאל ברגר כתב:צפונות כתב:2. האם מצינו מקום שהרמב"ם נחלק על אביו? והם הרמב"ם קיבל תורה מאביו? האם היה זה בגדר רבו?
הלכות שחיטה פרק י"א הלכה י':ואבא מרי מן האוסרין ואני מן המתירין.
תודה רבה
אשמח לעוד מראי מקומות בנושא זה
בברכה המשולשת כתב:נתבקשתי לברר:
מה מקור הסיפור הבא בדברי החסיד יעבץ על אבות פ"ג, וז"ל: וכבר ידעת מה שעשה אחד מחסידי אומות העולם אשר שבר הדלעת היבשה בראותו הרועה שותה בידיו.
איש_ספר כתב:(ח"א צז?)
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 15 אורחים