דרומי כתב:המנהג להפסיק באמצע 'הודו' שבתפלת שחרית, דהיינו, שהש"ץ אומר בקול פסוקים מסויימים.
יש כמה מנהגים בזה, וראה לדוגמא בקצות השולחן סי' יד ס"א שהש"ץ מסיים בקול "כי קדוש ה' אלקינו" ואת הפסוק "כאשר יחלנו לך".
מה פשר עצירות אלו?
אשר177 כתב:בפשטות כדי לשמור על הקצב של הציבור בקטע כ"כ ארוך.
דרומי כתב:המנהג להפסיק באמצע 'הודו' שבתפלת שחרית, דהיינו, שהש"ץ אומר בקול פסוקים מסויימים.
יש כמה מנהגים בזה, וראה לדוגמא בקצות השולחן סי' יד ס"א שהש"ץ מסיים בקול "כי קדוש ה' אלקינו" ואת הפסוק "כאשר יחלנו לך".
מה פשר עצירות אלו?
יענקלה הכונס כתב:אשר177 כתב:בפשטות כדי לשמור על הקצב של הציבור בקטע כ"כ ארוך.
א"כ מדוע ב"והא רחום" שבשני וחמישי החזן לא גומר כל קטע בקול?
דרומי כתב:מענין לענין באותו ענין:
שמעתי שיש 'מנהג העולם' שבברכת 'יוצר אור' אין הש"ץ מסיים בקול את הפיסקא הראשונה המסתיימת במלים 'יפארוך סלה' (לפני 'תתברך לנצח').
האמנם קיים כזה מנהג? ומה טעמו?
דרומי כתב:[במנהגי חב"ד כתוב שהש"ץ אומר בקול את הפסוק "כי כל .. וה' שמים עשה" - וגם בזה לא מובן לכאורה].
ההפסק בומצאת את לבבו נובע משום שבהרבה קהילות נהגו לשורר 'וכרות' ולומר פסוק בפסו' חו''ק ביום שיש ברית מילה.לכשיבקע כתב:לגבי 'ומצאת את לבבו נאמן לפניך' נראה שהוא משום ההפסק הנדפס בסידורים, ואין לכאורה ללמוד מכך הלכה וכמ''ש תוס' בערבי פסחים (קד, ב ד"ה חוץ) שאין להוכיח ממה שיש בהפטרה פיסקה חדשה ב'נאמן אתה הוא', דהיו רגילים לומר שם פיוטים כדאי' במס' סופרים. ואמנם אין להוכיח מזה לדהכא, דהא לא מצינו שאומרים פיוטים באמצע פסוד''ז, שמא הפסק הוא מטעם אחר. וזכורני שנשאל הגרח''ק מדוע נוהג לומר בקול 'ה' ימלוך לעולם ועד' שבובא לציון, והשיב 'כך נוהגים אצלנו'.
דרומי כתב:המנהג להפסיק באמצע 'הודו' שבתפלת שחרית, דהיינו, שהש"ץ אומר בקול פסוקים מסויימים.
יש כמה מנהגים בזה, וראה לדוגמא בקצות השולחן סי' יד ס"א שהש"ץ מסיים בקול "כי קדוש ה' אלקינו" ואת הפסוק "כאשר יחלנו לך".
מה פשר עצירות אלו?
בן אדם כתב:דרומי כתב:המנהג להפסיק באמצע 'הודו' שבתפלת שחרית, דהיינו, שהש"ץ אומר בקול פסוקים מסויימים.
יש כמה מנהגים בזה, וראה לדוגמא בקצות השולחן סי' יד ס"א שהש"ץ מסיים בקול "כי קדוש ה' אלקינו" ואת הפסוק "כאשר יחלנו לך".
מה פשר עצירות אלו?
בכל העצירות מדובר בפסוקים שהם פסוק אחרון בפרק תהלים.
כך פסוק 'רוממו' (תהלים צט), 'ה' הושיעה' (תהלים כ), 'יהי חסדך' (תהלים לג), 'ואני בחסדך בטחתי' (תהלים יג).
צורב מתחיל כתב: בסידור ווילנא יש סימון על בין הפרקים בתוך הודו, אינני יודע המקורות של הסידור.
עזריאל ברגר כתב:בן אדם כתב:דרומי כתב:המנהג להפסיק באמצע 'הודו' שבתפלת שחרית, דהיינו, שהש"ץ אומר בקול פסוקים מסויימים.
יש כמה מנהגים בזה, וראה לדוגמא בקצות השולחן סי' יד ס"א שהש"ץ מסיים בקול "כי קדוש ה' אלקינו" ואת הפסוק "כאשר יחלנו לך".
מה פשר עצירות אלו?
בכל העצירות מדובר בפסוקים שהם פסוק אחרון בפרק תהלים.
כך פסוק 'רוממו' (תהלים צט), 'ה' הושיעה' (תהלים כ), 'יהי חסדך' (תהלים לג), 'ואני בחסדך בטחתי' (תהלים יג).
כמדומני שיש שם לפחות עוד ארבעה פסוקים המסיימים מזמור בתהילים...
עזריאל ברגר כתב:בן אדם כתב:בכל העצירות מדובר בפסוקים שהם פסוק אחרון בפרק תהלים.
כך פסוק 'רוממו' (תהלים צט), 'ה' הושיעה' (תהלים כ), 'יהי חסדך' (תהלים לג), 'ואני בחסדך בטחתי' (תהלים יג).
כמדומני שיש שם לפחות עוד ארבעה פסוקים המסיימים מזמור בתהילים...
עזריאל ברגר כתב:עזריאל ברגר כתב:בן אדם כתב:בכל העצירות מדובר בפסוקים שהם פסוק אחרון בפרק תהלים.
כך פסוק 'רוממו' (תהלים צט), 'ה' הושיעה' (תהלים כ), 'יהי חסדך' (תהלים לג), 'ואני בחסדך בטחתי' (תהלים יג).
כמדומני שיש שם לפחות עוד ארבעה פסוקים המסיימים מזמור בתהילים...
לאחר העיון מצאתי שבעה מזמורים נוספים שהפסוק האחרון שלהם מופיע שם, והם (על פי סדר אמירתם):
סח, ג, מו, פד, כח, מד, קמד.
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 42 אורחים