א מבקש כתב:האם אינך יודע כי המורה נכתב לאחר משנה תורה?!
בברכה המשולשת כתב:בדיוק שמעתי היום בשיעור (בעניין אחר) שבסתירות בין משנ"ת למו"נ אזלינן בתר משנ"ת, כי הוא נכתב להלכה.
א מבקש כתב:ממי שמעת? ומה מקורו?
אני מצרף כאן כמה מאמרים על הנידון ויש לעיין בזה הרבה.
א מבקש כתב:ראשית אל תציע הצעות שאינך עומד בהם, תמהת מדברי הרמב"ם על מה שהבאתי ממורה נבוכים, וכתבתי שמו"נ הוא מאוחר ולכן הוא מכריע, שאלת אז מה? ועניתי שהוא כמו פיהמ"ש ומשנ"ת.
כעת למה שכתבת שהרמב"ם פוסק שמקריבין אע"פ שאין בית יש לעיין ממה שאתה מביא מדברי הרמב"ם במלכים שהמלך המשיח עתיד לחדש את הקרבת הקרבנות, והלוא מקריבין אע"פ שאין בית, אני מציע שתקרא את ההודעות שלך [כמובן שזה לא הערה שלי ראה בספר המפתח של פרנקל על כך, אך אתה מתעלם לגמרי מבעיה זו].
בחי' הגרי"ז מנחות דמ"ה כתב:בגמ' רב אשי אמר מילואים הקריבו בימי עזרא, והנה לכאורה נראה דזה תלוי דאי קדושה ראשונה קדשה לשעתה ולעתיד לבוא א"כ מקריבין אעפ"י שאין בית ואי"צ מילואים בימי עזרא, אלא דזה צ"ע מדברי הרמב"ם שפסק בהל' בה"ב (פ"ו הלט"ו) דקדשה לעתיד לבוא ופסק ג"כ בהל' מעה"ק (פ"ב הלט"ו) שהיו מילואים בימי בית שני ע"כ דלא תלוי זה בזה, והנה אף רש"י דמוקי דמלואים הקריבו בימי עזרא היינו כמו שהקריבו הכא ה"נ יקריבו לעתיד לבוא וע"ז קאי הנבואה של יחזקאל וכן מפורש בהרגמ"ה הכא וכן מפרש הר"מ דפסק דקרבו מילואים בימי עזרא וגם לעתיד לבוא יקריבו מילואים.
א מבקש כתב:הרב עושה חדשות הביא מן הראשונים שיהיה בניסן, אמנם במדרש [ילקוט שמעוני מלכים רמז קפ"ד] מבואר שעתיד להיות בחשון, ואולי זה למ"ד שבתשרי עתידין להיגאל.
הרב אליהו חיים העיר מדברי הרמב"ן בשורש ג' [דלפי הרמב"ם שם היה חיוב רק בזמן המשכן] ויש להעיר לספר מגילת אסתר על אתר. והרמב"ן חוזר על דבריו בפירושו עה"ת [במדבר ז, יג]
א מבקש כתב:וראיתי מעשה ונזכרתי בגמרא מפורשת להדיא [סוכה מא, א -ב] לגבי תקנת ריב"ז שיהא יום הנף כולו אסור ובש"ס שם "ושיהא יום הנף: מ"ט מהרה יבנה בית המקדש ויאמרו אשתקד מי לא אכלנו בהאיר מזרח השתא נמי ניכול ואינהו לא ידעי דאשתקד דלא הוה בית המקדש האיר מזרח התיר השתא דאיכא בית המקדש עומר מתיר דאיבני אימת אילימא דאיבני בשיתסר הרי התיר האיר מזרח אלא דאיבני בחמיסר מחצות היום ולהלן תשתרי דהא תנן ההרחוקים מותרין מחצות היום ולהלן לפי שאין ב"ד מתעצלים בו לא צריכא דאיבני בליליא אי נמי סמוך לשקיעת החמה"
הרי לנו גמרא מפורשת להדיא שגם אם נבנה באמצע ניסן אין צריך לחכות למילואים של א' ניסן.
א מבקש כתב:מדברי הרמב"ם במו"נ [ח"ג פל"ב] משמע שלעת"ל לא יהיו קרבנות [ואף שהיעב"ץ במטפחת פ"ח אות לב תמה עליו בזה כן מבואר להדיא בויקרא רבה פרשת צו פ"ט אות ז, ופרשת אמור פכ"ז אות יב] ולכן מן הרמב"ם אין שאלה.
הוא כענין 'כל המועדים בטלים לעת"ל' (כפי שהאריכו רבות בענין זה), ותול"מ.מבני עליה כתב:דברי ויקרא רבה כנראה בלעתיד לבא שאחרי ימות המשיח. ויבואו היודעים במקצוע זה ויגידו.
לכו"ע "בזמן שאין ביהמ"ק קיים האיר מזרח מתיר" (מנחות סח, א. ראה טושו"ע סי' תפט ס"י ובנו"כ).עושה חדשות כתב:לכאו' יש לשאול ג"כ . .
לבי במערב כתב:לכו"ע "בזמן שאין ביהמ"ק קיים האיר מזרח מתיר" (מנחות סח, א. ראה טושו"ע סי' תפט ס"י ובנו"כ).עושה חדשות כתב:לכאו' יש לשאול ג"כ . .
לבי במערב כתב:מהיכי תיתי לחלק?
ומדלא הוזכר דין מחודש זה - ג"כ מוכח כדברי.
לבי במערב כתב:כמובן שכוונתי לתבואת תש"פ.
ב'טורי אבן' כתב ממש כדברי! ייש"כ על הסייעתא...
רבי אומר אומר אני כהן אסור כו' - כלומר, אי חיישינן לשמא יבנה - יהא אסור לעולם, אפילו המכיר משמרתו ומשמרת בית אבותיו, דחיישינן שמא ישתנה סדר משמרות, ושמא יעבדו כולם לחנוכת הבית בבת אחת, ונמצא זה צריך לעבוד, אבל מה אעשה שתקנתו קלקלתו, דהוי כמה שנים שלא חזרה בירה, וקלקלה זו תקנתו לשתות יין בהדיא, ולשמא יבנה לא חיישינן.
עושה חדשות כתב:
אבל עדיין ק' למ"ד בתשרי עתידין ליגאל, ובפרט ק' למש"כ האחרו' דזמנים אלו של ניסן ותשרי הם "בעתה", אבל "אחישנה" אינו מוגבל לזמנים אלו. וכמבואר בגמ' בכמה מקומות דמשיח יכול לבוא בכל יום (פרט לשויו"ט וכו').
מיללער כתב:הדברי יואל אינו מדבר על חודש ניסן, אלא שיהיה שנה חדשה ויתחילו למנות השנים למנין ביאת המשיח ובנין הבית.
אני הקטן הוספתי לפי זה שקרבנות המילואים גם כן יקריבו בראש החדשים למנין החדש וכו' כמובן בדרך דרוש ואגדה
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 172 אורחים