אליהוא כתב:
ועל הכל אנחנו מודים לך. ברוך אתה ה' על הארץ ועל המזון.
הבל הבלים כתב:איני מבין כל הדין ודברים כאן
החיוב בקטנים הוא רק משום חובת חינוך ומשום כך אין שום טעם לחנכם בנוסחאות שלא יאמרו לעולם, ויהא בבחינת שבשתא כיון דעל על
רק צריכים להרגילם לברך מה שיברכו לכשיגדלו, והיות ולא שייך מיד להרגילם בכל ברכה"מ, לכך מתחילים בדאורייתא ברכת הזן 'כולו', ואח"כ מוסיפין מעט מעט לפי יכולתם וכוחם של הקטנים, אבל להרגילם בדברים שאין שייך בהם חובת חינוך זה כמו לתקוע בשופר של משחק היש בזה חובת חינוך???
וה"ה למקומות שאינם שותו"מ האם הדקה וחצי יותר זה מה שמשנה להם, אם ירצו לברך יברכו כולו ואם לא ירצו הלוא לא יברכו כלל, והרי זה דומה למי שמשכנעם לשמור רק חצי שבת היש טעם לזה??
י. רבינוביץ כתב: הנוסח הקצר הוא המקורי שאמרו הגאונים והראשונים, ועד היום אומרים אותו עדות מסויימות.
י. רבינוביץ כתב: שמך נאה לדבריך..
י. רבינוביץ כתב:תימנים ועיראקים, ויש גם מרוקנים (בעיקר בני הדור הקודם) שאומרים את זה. נוסח כיו"ב נמצא בסידור אור ישרים או תפלת ישרים, וזה מלמד בהחלט על העדות שאמרו אותו.
למעשה, לא אחת יצא לי לראות [בחו"ל ובארץ] אנשים מסוגים שונים ומכל העדות שאמרו נוסח זה, רובם לא היו חרדים אך שומרי מצוות. הכל עניין של תשומת לב והמקומות שאתה נמצא בהם.
מי שחי בד"א בקרית ספר או בבני ברק זה כבר סיפור אחר... אבל שלא ישלה את עצמו ששם מתחיל ונגמר העולם.
הבל הבלים כתב:[quote=
שמך נאה לדבריך.
.
קול אומר קרא כתב:י. רבינוביץ כתב:תימנים ועיראקים, ויש גם מרוקנים (בעיקר בני הדור הקודם) שאומרים את זה. נוסח כיו"ב נמצא בסידור אור ישרים או תפלת ישרים, וזה מלמד בהחלט על העדות שאמרו אותו.
למעשה, לא אחת יצא לי לראות [בחו"ל ובארץ] אנשים מסוגים שונים ומכל העדות שאמרו נוסח זה, רובם לא היו חרדים אך שומרי מצוות. הכל עניין של תשומת לב והמקומות שאתה נמצא בהם.
מי שחי בד"א בקרית ספר או בבני ברק זה כבר סיפור אחר... אבל שלא ישלה את עצמו ששם מתחיל ונגמר העולם.
[למה אתה כזה תוקפן?]
אתה אומר שתימנים ועיראקים?
הסתכלתי בתכלאלים המצויים באוצר, בלאדים ושאמים, ולא מצאתי את הנוסח הקצר, אלא כנוסח המצוי בכל העדות פחות או יותר.
גם בסידורי העירקאים הסתכלתי ולא ראיתי את הנוסח הקצר.
האם אתה יכול להפנות אותי בבקשה?
ולהזכריך דיברת על עדות שנוהגות, כלומר לא מנהגים עתיקים שאינם נהוגים.
י. רבינוביץ כתב:א- ברכת המזון של התימנים הוא כפי נוסח הרמב"ם בדרך כלל (חוץ מברכת האורח). נוסח הרמב"ם הוא קצר.
ב- אתה מוזמן לראות בסידור שמו אור ישרים לפי הספרדים ובני עדות מזרח ומערב בהוצאת בקאל תשל"ח (לא בדקתי אם הוא נמצא באוצר) שם אכן, יש ברכת המזון לנשים עכ"פ שהוא ג"כ סוג של נוסח קצר אבל בצורה שונה עם בריך רחמנא וכו' עיי"ש.
ג- אתה לא חייב להאמין למה שראיתי.
קול אומר קרא כתב:י. רבינוביץ כתב:א- ברכת המזון של התימנים הוא כפי נוסח הרמב"ם בדרך כלל (חוץ מברכת האורח). נוסח הרמב"ם הוא קצר.
ב- אתה מוזמן לראות בסידור שמו אור ישרים לפי הספרדים ובני עדות מזרח ומערב בהוצאת בקאל תשל"ח (לא בדקתי אם הוא נמצא באוצר) שם אכן, יש ברכת המזון לנשים עכ"פ שהוא ג"כ סוג של נוסח קצר אבל בצורה שונה עם בריך רחמנא וכו' עיי"ש.
ג- אתה לא חייב להאמין למה שראיתי.
א. צרפתי כאן מתוך התכלאל של הרב קאפח, ברכת המזון, וזה לא נוסח קצר בכלל! אז על איזה תימנים אתה מתכון? ב. מי דיבר עכשיו על נשים? הלא אמרת שהנוסח הקצר נהוג בעדות שונות. התכונת לנשים?
ג. למה אתה כזה תוקפן?
בקיצור, אנחנו עדיין מחכים לשמוע איזה עדות נוהגות בנוסח הקצר.
א- אם זה לא נקרא נוסח קצר אז מה זה נוסח קצר?
י. רבינוביץ כתב: א- אם זה לא נקרא נוסח קצר אז מה זה נוסח קצר?
ב- נשים וקטנים דין אחד להם, אלא שנשים חמורות מקטנים... קל וחומר למדת לעשות?!
ג- לתקוף בורות תוקפת זה אחד התחביבים שלי.
י. רבינוביץ כתב:הנוסח הקצר הוא המקורי שאמרו הגאונים והראשונים, ועד היום אומרים אותו עדות מסויימות.
קול אומר קרא כתב:י. רבינוביץ כתב: א- אם זה לא נקרא נוסח קצר אז מה זה נוסח קצר?
ב- נשים וקטנים דין אחד להם, אלא שנשים חמורות מקטנים... קל וחומר למדת לעשות?!
ג- לתקוף בורות תוקפת זה אחד התחביבים שלי.
א. חשבתי בבורתי ש'נוסח קצר' זה מה שהעלה אליהוא. הנוסח שבסידור התימנים שהעליתי הוא בערך פי ארבע.
ב. אני לא מבין ! לעיל כתבת כך:שאלתי בבורתי, למי הכונה? אמרת: תימנים (דבר שהוכחש בנתיים), עיראקים. חזרתי ושאלתי, היכן מצאת שכך אומרים העיראקים, וענית לי שיש להם נוסח קצר לנשים. ואני חוזר ושואל, האם שכתבת לעיל שיש עדות הנוהגות בנוסח הקצר התכונת לנשים וקטנים?י. רבינוביץ כתב:הנוסח הקצר הוא המקורי שאמרו הגאונים והראשונים, ועד היום אומרים אותו עדות מסויימות.
ג. איפה ראיתי שאני תוקף? אני רק שואל ואתה תוקף בחמת זעם, ומהודעה להודעה מסתבך בדברים נוספים לא מדויקים.
: 'בגדאד, היום ערב שבת קודש י"ב תשרי תרמ"א, ביום שבת שובה, הרב הכולל הג' היקר ח"ר יוסף חיים בכמהר"ר ח"ר אליהו ח"ר משה חיים נר"ו דרש בבית הכנסת בעניינא דיומא, ובתוך הדרוש אמר שהנשים חייבות בברכת המזון וכל אשה שיודעת לקרא חייבת לברך, והיות ויש נשים שאינן יודעות לקרא סדרנו ברכת המזון מקוצרת והדפסנוה, וכל מי שרוצה יבא ויקח חינם אין כסף. והבעל ילמד את אשתו שתברך בעל פה. וכך אחר השבת אנשים רבים הלכו לבית הג' היקר הרב הכולל הנז' הי"ו ולקחו דפים ובהם מודפסת ברכת המזון המקוצרת'.
אוצר החכמה כתב:מעניין האם מישהו יודע מה הנוסח שהכין הבא"ח שהבאתי והעתקת לשונו כאן.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 218 אורחים