קרית מלך כתב:על הפסוק "ויקומו כל בניו וכל בנותיו לנחמו" מפרש רש"י "רבי יהודה אומר אחיות תאומות נולדו עם כל שבט ושבט ונשאום, רבי נחמיה אומר כנעניות היו, אלא מהו וכל בנותיו, כלותיו, שאין אדם נמנע מלקרוא לחתנו בנו ולכלתו בתו".
קיים כאן קושי בלשון הכתוב - עד עתה לא נודע לנו שליעקב אבינו היו בנות. נחלקו התנאים איך לבאר את הענין.
בפשש"מ כתבו כך "לא מצאנו מפורש במקרא אלא בת אחת והיא דינה, אלא גם כלותיו (נשות בניו) בכלל בנותיו הן".
מנין לוקחים את ה"גזורו" בין דעות התנאים? כי החליטו שדעה אחת יותר "פשוטה" בעיניהם?
המקור המצויין הוא "רש"י ורמב"ן" ובכן את דברי רש"י כבר הבאנו, ולפלא שהרמב"ן מפרש את הקושי באופן פשוט ביותר, שהכוונה לבתו ולבת בנו שרח בת אשר, ובפירוש השני מפרש "כלותיו", אך גם פירושו של הרמב"ן נעלם מדבריהם.
מה ההגיון?
הכתב והמכתב כתב:לפי כמות הציטוטים מפשש''מ נראה שהוא החיבור הנלמד ביותר כעת אצל לומדי התורה
ובמדה השמינית אתה למד, כי ללמד על הכלל כולו יצא.חברא כתב:אני מתפלא מאד - זה פשוט לא כתוב שם!
אהרן חן כתב:הגר"ח קלופט שליט"א בהיכל כולל חזו"א, על חיבור פשש"מ
הספד על ר' מיכאל?
[עדכון: הקשבתי, דברים יפים וחשובים אבל מזכיר פשש"מ במילה אחת בלבד]
בתוך הגולה כתב:מש"כ עה"פ 'הארץ אשר אתה שוכב עליה לך אתננה ולזרעך' שיעקב חלם שהתקפלה הארץ תחתיו*.
בזה לענ"ד רכבו אתרי ריכשי כי אם רצו לפרש כפשטו לא היו זקוקים כלל למדרש שהארץ התקפלה תחתיו (עי"ש ברשב"ם ועוד). הגישה להזכיר את הנס מחד ולצמצמו מאידך והכל מתוך העיקרון של פשטש"מ נראית מוזרה.
[* הרב סעדיה העיר בצדק שכ"כ בחזקוני. אלא שאי"ז סתירה לדברים כמובן. אאל"ט החיבור כולו מלוקט מספרי רבותינו ראשונים גם אחרונים ואין בו מחידושי העורך. אני תמהתי על החפץ. אם העניין לפרש כפשוטו הרי שיש לנו פירושים אחרים שלא נזקקים לקיפול הארץ. ומאידך אם לדעתו קיפול הארץ הוא הפירוש הפשוט לשם מה הדוחק בכך שיעקב חלם זאת. החזקוני לעומ"ז ראה צורך לפרש דברי חז"ל שהתקפל הערץ תחתיו ולכן פי' שהיה זה בחלום (וקרוב לכך ברד"ק)]
.
עץ הזית כתב:לענ"ד הפשט הפשוט במדרש זה הוא שזה היה במראה הנבואה ולא במציאות הגשמית, ולפרש על פי מדרש זה זה בהחלט יכול להיחשב כפשוטו של מקרא (כי אף על פי שאפשר להבין אחרת אבל גם הבנה זו מתאימה למה שכתוב גם ברמת פשט).
ואגב, לפי הפירוש שמדובר במראה הנבואה ולא במציאות הגשמית אז אין כאן נס כלל, ולא כפי שהגדרת זאת "כהזכרת הנס מחד וצמצומו מאידך". אך אין זה מגיע מרצון להכחיש נסים חלילה אלא מהבנה שחז"ל לא התכוונו לומר שהיה כאן נס.
הארץ אשר אתה שוכב עליה וגו' מאי רבותיה אמר רבי יצחק מלמד שקפלה הקב"ה לכל ארץ ישראל והניחה תחת יעקב אבינו שתהא נוחה ליכבש לבניו
חברא כתב:הלכתי לבדוק בפנים החיבור 'פשוטו של מקרא', ואני מתפלא מאד - זה פשוט לא כתוב שם! לא כתוב שם ש'צהר' הכונה לנרות!
(אולי מישהו יכול להעלות?)
כך מובא שם:
1. 'צהר' הוא לשון 'מקור אור', ומזה גם המילה 'צהרים', ו'יצהר'.
2. הביאו המחלוקת בחז"ל (שהובאה ברש"י) אם הכונה לחלון או לאבן טובה.
3. כתבו שלשני הפירושים צריך לומר שהיו גם נרות (ועל זה ציינו את הרד"ק: "ובאמת הכין נח שמן לנר בהכינו כל צרכיו" - ובקובץ הנ"ל האשימם בשקר שציינו לרד"ק).
וההכרח לזה שהיו גם נרות כתבו שם:
לפירוש שהוא חלון - בזמנם החלונות לא היו מזכוכית, וכשסגרו את החלון היה חושך. ובארבעים יום הראשונים שירד גשם יומם ולילה, החלון היה סגור; לפירוש שהוא אבן טובה - אבן טובה יכולה לשקף אור קיים, אבל אין לה אור עצמי.
ישא ברכה כתב:השבוע לאור הפולמוס הסוער החלטתי ללמוד את הפרשה שמו"ת ורש"י, בתוספת אחד פש"מ, לראות האם כצעקתה. ואלו המסקנות שלי.
...
4. בכמה מקומות היה נראה לי שיש לי העדפה משום מה לראשונים על פני רש"י גם בביאור פשוטו של מקרא. כלומר משום מה הם לפעמים מפרשים לא כמו הפשט של רש"י, אפילו שמאן יימר. [לדוגמה: "'לפוטיפר סריס פרעה שר הטבחים'. השר הממונה על ענישת החוטאים למלכות אם בכליאה בבית הסהר ואם בהוצאה להורג". ואילו רש"י מפרש "שר הטבחים הם שחוטי בהמות המלך לצורך סעודותיו ופוטיפר היה השר הממונה עליהם". מישהו יכול לומר מה הפשט ומה לא?ויש עוד כמה דוגמאות כאלו.
האם יש שם לפעמים ניסוח קצת חסר רגשי קודש? יתכן שכן. לדוגמה הנה ציטוט מהמקור "פרשה זו היא אחת מסתרי תורה ומן הקשות בתולדות ימי האבות וכו', ואולם על יסוד הדבר הסכימו רוב המפרשים כי אחי יוסף שפטהו כפי שהיה נראה בעיניהם משפט צדק, משום שסברו כי יוסף מתאווה לשררה והוא מבקש תחבולות למלך עליהם, וראו בכך סכנה כה גדולה לעתיד משפחתם ועתידו של עם ישראל כולו". הניסוח הזה, אולי יהיו שיראו בו קצת משהו קר. גם הדוגמה שהבאתי בהתחלה יכולה לשמש כדוגמה לכתיבה חסרת רגשי קודש.
אהרן חן כתב:מעלה חומר שקיבלתי מת"ח שליט"א
סרנו אפוא לבדוק כיצד תפס החיבור 'פשוטו של מקרא' את פשוטם של הדברים, כאשר מדובר בצדיקי האומה מחד גיסא וברשעים הקדמונים מאידך גיסא.
בתוך הגולה כתב:
בקיצור לענ"ד דווקא בפרשה זו חשוב לחטט לא רק ב'חפצא' של החיבור שכאמור יש בו פנים לכאן ולכאן אלא גם ב'גברא' ולוודא שבאמת לא היה אצל היוזם והעורך והעורך-משנה וכו' וכו' שום כוונה 'לתפוס טרמפ' על החיבור ולהכניס בו כוונות נוספות מעבר לעצם העניין של מקרא מפורש כפשוטו.
בתוך הגולה כתב:גמרא מפורשת במסכת חולין (צא ב).הארץ אשר אתה שוכב עליה וגו' מאי רבותיה אמר רבי יצחק מלמד שקפלה הקב"ה לכל ארץ ישראל והניחה תחת יעקב אבינו שתהא נוחה ליכבש לבניו
איני מבין את האומר כי הקריאה הפשוטה היא: 'מלמד ש[חלם יעקב] שקפלה הקב"ה לכל ארץ ישראל והניחה תחת[יו] (יעקב אבינו)'.
אם לא לפי ההקדמה הנזכרת שמשמעות הדברים אינה נתפסת אצלינו (אף שנראה שהיו מרבותינו שפירשו כך ואכ"מ) ולכן משתנה הפשט לפי מבטו של הלומד וכנזכ"ל.
בתוך הגולה כתב:בנוגע לאמור כאן יש לציין כי בחטא ראובן ובלהה (לה כב) בחרו לפרש כדעת חז"ל שלא שכב ראובן עם בלהה בניגוד לפשט הפסוק (וכפי שפירש הרד"ק למשל).
ואומרין לה, בתי הרבה קדמוך ונשטפו, ואנשים גדולים ויקרים תקף יצרן עליהן ונכשלו. ומגידין לה מעשה יהודה ותמר כלתו, ומעשה ראובן בפלגש אביו על פשטו, ומעשה אמנון ואחותו, כדי להקל עליה עד שתודה.
חברא כתב: ומעשה ראובן בפלגש אביו על פשטו, ... כדי להקל עליה עד שתודה.
יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
אהרן תאומים כתב:מעטים הם הספרים בימינו שמורגש בהם קדושה, האחרונים שאני זוכר לדוגמא הם ספרי "הקהילות יעקב" המקוריים, ספריו של בנו הגרח"ק שהדפיסם בעצמו ולהבדיל הליקוטים והתמונות שהם "בעיקר" לעשות כסף.
יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
קו ירוק כתב:לא נראה לי שהאשכול הזה נפתח כדי להעלות גרה שוב. ובכל זאת, אתה מאמין במה שאתה כותב?
או יותר נכון מה שנראה מדבריך, שהנושא לא חשוב לך, לכן אתה פרווה. ממילא כל דבריך חד צדדיים!
מי שזועק, זה כי כואב לו. הוא גם לא רואה דרך לישר את ליבות אלו שאודותם הוא זועק.
נכון שבה במידה יש שחושבים הפוך (לא נכנס לדיון הזה).
אהרן תאומים כתב:יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
מה הקשר? מעשה תמר היה כפשטו ולא היה בזה חטא כלל כפי שמוסבר בראשונים
קו ירוק כתב:יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
כי זה היה על פשטו.
יותם כתב:קו ירוק כתב:יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
כי זה היה על פשטו.
שתקפו יצרו ונכשל?
יותם כתב:קו ירוק כתב:יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
כי זה היה על פשטו.
שתקפו יצרו ונכשל?
צופה_ומביט כתב:תגידו, אתם מאמינים למילים שכתבתם?
על מה אתם מדברים בכלל?
תולים כאן יהודים בכיכר העיר, מפשיטים אותם ערום ועריה הן בממון בנזק כספי אדיר והן בגופם של אנשים שמכריזים עליהם אישית שהם אפיקורסים וכיו"ב - וכל זה בלי לדבר איתם??!!
בלי לשמוע את הסיבות שלהם ולהכיר אותם אישית - מכריזים ברבים שהסיבות שלהם הוא רצון לקרר ולשמד את כלל ישראל! על זה לא צריך שמוע בין אחיכם?! איך אתה קובע מי אני ומה הסיבות שלי בלי לדבר איתי? אולי פשוט טעיתי? אולי אני שוגג? אולי אני תמים? אולי יצאה תקלה מתחת ידי? אולי יש פנים בהלכה ובהשקפה גם לצד שלי? קודם כל תדבר איתי - ואז תחליט עלי ותאמר עלי מה שאתה רוצה. [ואם יתברר שאנחנו חלוקים ויש גם צד כמוני וגדולים שתומכים בי - ואתה תכריז את דעתך שלך עלי ברבים, וזכותך כמובן - אזי גם אני אענה ברבים את הצד שלי]. אבל תן לי את הצ'אנס להסביר את עצמי לפני שאתה מחליט ומכריז ברבים מי אני ומה המניעים שלי!
קו ירוק כתב:יותם כתב:קו ירוק כתב:יותם כתב:ומה תעשו למעשה תמר שבו לא הזכיר 'על פשטו'?
כי זה היה על פשטו.
שתקפו יצרו ונכשל?
שהלך אל הקדשה
והגם שבעלי התוס' מביאים חז"ל וכי מה איפכת ליה וכו' ובא מלאך
צופה_ומביט כתב:תגידו, אתם מאמינים למילים שכתבתם?
על מה אתם מדברים בכלל?
תולים כאן יהודים בכיכר העיר, מפשיטים אותם ערום ועריה הן בממון בנזק כספי אדיר והן בגופם של אנשים שמכריזים עליהם אישית שהם אפיקורסים וכיו"ב - וכל זה בלי לדבר איתם??!!
בלי לשמוע את הסיבות שלהם ולהכיר אותם אישית - מכריזים ברבים שהסיבות שלהם הוא רצון לקרר ולשמד את כלל ישראל! על זה לא צריך שמוע בין אחיכם?! איך אתה קובע מי אני ומה הסיבות שלי בלי לדבר איתי? אולי פשוט טעיתי? אולי אני שוגג? אולי אני תמים? אולי יצאה תקלה מתחת ידי? אולי יש פנים בהלכה ובהשקפה גם לצד שלי? קודם כל תדבר איתי - ואז תחליט עלי ותאמר עלי מה שאתה רוצה. [ואם יתברר שאנחנו חלוקים ויש גם צד כמוני וגדולים שתומכים בי - ואתה תכריז את דעתך שלך עלי ברבים, וזכותך כמובן - אזי גם אני אענה ברבים את הצד שלי]. אבל תן לי את הצ'אנס להסביר את עצמי לפני שאתה מחליט ומכריז ברבים מי אני ומה המניעים שלי!
ובלי להגיע איתם לאיזו פשרה של תיקון והוצאה מחדש או משהו - משליכים לטמיון את כל ההשקעה האדירה שלהם בזמן ובממון? פוסלים ברבים את כל האמינות שלהם בצורה שבמציאות קשה מאד לשקם אח"כ?
אי אפשר לנסות לברר/לתקן את הדברים האלה קודם כל בשקט עם האנשים בעצמם - ורק אם לא צייתי דינא אז לצאת בחרב וחנית??
תסלחו לי, התירוצים שלכם זו צדקנות מזעזעת.
הכי הרבה שאני יכול לומר על זה - אפילו אם הייתם צודקים - זה: לא חרבה ירושלים אלא מפני שהעמידו דבריהם על דין תורה.
מפלפלים בחילוקים למדניים לא כדי ליישב יהודי/טובתו/פרנסתו אלא כדי להפריך יהודי/טובתו/פרנסתו.
מי שמע דבר כזה??
הלוואי שיבוא כאן מישהו ויאמר מידיעה שכל ההתקפות והחרפות זה אחרי שדיברו איתם כהוגן [תרתי משמע], ולא הסכימו לשום שינוי ולשום פשרה ולא לחזור בהם מכלום, והתברר למתקיפים אישית כל מה שהם טוענים.
[ואם העורכים לא צייתי דינא בגלל שיש גם צד בהלכה והשקפה כמוהם וגם דעת תורה מאחוריהם, אזי זו כבר שאלה אחרת, מה ראוי לעשות בכה"ג, האם צד תורני אחד שיודע שיש צד תורני שני ראוי שיכריז בכ"ז ברבים את דעתו שלו כאילו אין שום צד אחר, ויל"ע, ופוק חזי מה שנוהגים בזה בדרך כלל. ועכ"פ לפחות נשמע שזה המצב כאן].
אבל תירוצים כאלה לשחיטה של אנשים? לאן הגענו.
אומר בלשון נושא האשכול:
בפשוטו של מקרא כתוב מפורש כמה שזה מעוות.
ואבוי לנו אם גישה כזו זה מה שיצא לנו מללמוד את התורה לעומק ועל פי חז"ל. אם זו הארת הקדושה והאלוקות וההתעלות והמידות הטובות שזכינו לה מהליכה בדרך רבותינו הקדושים.
מקדש מלך כתב:זה גם מה שעשה הגרי"ש אלישיב זצ"ל לר' נתן קמינצקי, שלא דיבר איתו מקודם לכן. ונימוקו עימו (כפי שהסביר אח"כ לר' קמינצקי בשיחה ביניהם) שהדיון על הספר ולא על הגברא (לא מביע דעה, רק מציין עובדה).
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 100 אורחים