פרנצויז כתב:בתוך הגולה כתב:[לא כ"כ קשור לכאן אבל לא מצאתי משהו מתאים יותר]
האם יש קשר בלשני בין חתן (בעלה של הבת) לבן חורג?
לפי שעה מצאתי סמך לזה בערבית ששם המשפחה רביבו משמעותו חתן בעוד שבן חורג מתורגם رَبِيب (rabib)
זכור לי שככה זה גם בשפות גרמאניות אבל לא מצאתי כעת מקור ואשמח מאד לעזרה.
כמדומה, שבצרפתית, beau fils [בתרגום חפשי: בן לא אמיתי?] פירושו גם בן חורג, וגם חתן.
[היום אינו כ"כ בשימוש בתור חתן, ומשתמשים יותר במילה gendre].
וכן אב חורג = חותן, אם חורגת = חמות, בת חורגת = כלה.
חד ברנש כתב:אודה מאוד למי שיתרגם עבורי את הכיתובים בלועזית הבאים.
אפשר שזה בגרמנית ואולי באיטלקית.
כנראה נכתב לפני כארבע מאות שנה, ואולי בקשר לחשבונות או מספרים.
1.
2.
3.
רונן כתב:בעדות לענין עגונה באחד השו"תים הובא תיאור על חייל שנמצא פצוע מצטט מתוך הדברים:
קאם וואס ער האט גערעט.
ער האט מיר געוויזן, אז דיא קויל האט איהם געטראפען אין בויך, אונטערן לעפעלע.
אויך האט ער מיר געוויזען אז איך זאל איהם עטוואס געבן אין מויל
אונטערן לעפעלע - עקרונית זה כפית?! איך הייתם מסבירים את הכוונה כאן
הוד_והדר כתב:רונן כתב:בעדות לענין עגונה באחד השו"תים הובא תיאור על חייל שנמצא פצוע מצטט מתוך הדברים:
קאם וואס ער האט גערעט.
ער האט מיר געוויזן, אז דיא קויל האט איהם געטראפען אין בויך, אונטערן לעפעלע.
אויך האט ער מיר געוויזען אז איך זאל איהם עטוואס געבן אין מויל
אונטערן לעפעלע - עקרונית זה כפית?! איך הייתם מסבירים את הכוונה כאן
כאן מדובר בפ' דגושה, ולא רפויה שזה כפית.
ראה כאן
https://en.wiktionary.org/wiki/%D7%9C%D ... 9C#Yiddish
ביקורת תהיה כתב:וכיצד קוראים:
פריטל"ך (בט"ז)
שלצ"א (במג"א)
מה הנכון וכיצד קוראים:
נאליסנק"י (במג"א) או נאלסינק"י (בט"ז)?
וואפלטקי"ס (בט"ז) או וואפלטקו"ס (במג"א)?
מעיין כתב:ביקורת תהיה כתב:וכיצד קוראים:
פריטל"ך (בט"ז)
שלצ"א (במג"א)
מה הנכון וכיצד קוראים:
נאליסנק"י (במג"א) או נאלסינק"י (בט"ז)?
וואפלטקי"ס (בט"ז) או וואפלטקו"ס (במג"א)?
כמדומה שראיתי פעם כתבה [בזכרוני שאינה חדשה] בביאור כל העוגות והכיסנין לסוגיהן המוזכרין בסימן קס"ח ועכשיו שכשחיפשתי לא מצאתי שמא יש לאחד מכאן להחזיר לי אבידתי
בתוך הגולה כתב:מה פירוש המילה סנטוחה (או סנטוכה) שמצויה בלשון בני הישיבות כתיאור למסיבה לכבוד חתן (ובהשאלה לכל שמחה ספונטנית) ובאיזו שפה מקורה?
בשמחות אצל כולם...
פרנצויז כתב:בתוך הגולה כתב:מה פירוש המילה סנטוחה (או סנטוכה) שמצויה בלשון בני הישיבות כתיאור למסיבה לכבוד חתן (ובהשאלה לכל שמחה ספונטנית) ובאיזו שפה מקורה?
בשמחות אצל כולם...
מפי השמועה, פעם לפני שנים רבות התאספו כמה בחורים באחד החדרים בפנימיית ישיבת פוניבז' בבני ברק וחגגו שידוך של אחד מהחבורה, ועבר שם הרב מפוניבז' הג"ר יוסף שלמה כהנמן זצ"ל, ושמע את הרעש של החגיגה, ונכנס לחדר ושאל: מה פשר ה"סנטוחה" הזאת?
ומן היום ההוא והלאה כינו את המסיבה לכבוד החתן בשם "סנטוחה".
עד כאן השמועה.
ויתכן שמקור המילה הוא בשפה הרוסית, או הליטאית וכד', וגם מסתבר שהמילה במקורה אינה קשורה לאירוסין או לחתן, אלא פירושה: "חגיגה רועשת או באלאגאן" וכד'.
פרנצויז כתב:יתכן שמקור המילה הוא בשפה הרוסית, או הליטאית וכד', וגם מסתבר שהמילה במקורה אינה קשורה לאירוסין או לחתן, אלא פירושה: "חגיגה רועשת או באלאגאן" וכד'.
בברכה המשולשת כתב:ראיתי באתר אחד על עברית (אינני יודע מי עומד מאחוריו):
סמטוחה (суматоха) – שיבוש של המילה הרוסית Sumatocha, שפרושה מהומה, תוהו ובוהו. המילה הגיעה כנראה דרך היידיש.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הקצות החשן בסי' קע"ו סק"ה מביא 'בשותפין בעסק גיבעליא'.
האם מישהו יודע מה זה גיבעליא? גוגל לא מצא את המילה
בברכה המשולשת כתב:ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הקצות החשן בסי' קע"ו סק"ה מביא 'בשותפין בעסק גיבעליא'.
האם מישהו יודע מה זה גיבעליא? גוגל לא מצא את המילה
מס השחיטה
וונדרבר כתב:בברכה המשולשת כתב:ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הקצות החשן בסי' קע"ו סק"ה מביא 'בשותפין בעסק גיבעליא'.
האם מישהו יודע מה זה גיבעליא? גוגל לא מצא את המילה
מס השחיטה
היו מקומות שזה היה שם כללי על מס עקיף, כגון מס על המלח, וכד'.
ראה "המכלול" ערך גאבלה, וערך גאבלה (צרפת)
https://www.hamichlol.org.il/%D7%92%D7% ... 7%9C%D7%94
https://www.hamichlol.org.il/%D7%92%D7% ... 7%A4%D7%AA)
יוסף חיים אוהב ציון כתב:וונדרבר כתב:היו מקומות שזה היה שם כללי על מס עקיף, כגון מס על המלח, וכד'.
ראה "המכלול" ערך גאבלה, וערך גאבלה (צרפת)
https://www.hamichlol.org.il/%D7%92%D7% ... 7%9C%D7%94
https://www.hamichlol.org.il/%D7%92%D7% ... 7%A4%D7%AA)
וכן הוא בספרי הגרח פלאג'י, ובספר וישכם אברהם על תהילים מבנו, יעו"ש.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:ייש"כ לכל המגיבים
מענין שהקצות החושן ישתמש במילה ממדינה רחוקה כ"כ ממנו
הבטחתי כתב:חתם סופר אבן העזר סימן ק"ח
זה ימים קרוב לח"י שנים עלה בדעת מלך הארץ הלזו לחדש לסדר ולתקן משפטי' ותורות הן דבר הנוגע לממון כגון ירושת נחלות וכדומ' בין דבר הנוגע לגוף כגון רציחה גניבה וכו' גם דיני גיטין וקידושין עריות ושניות במר"ה אפקוד והדת נתנה וכה תארה עממיא אומיא ולשנייא דתחות מלכותי שלומכין יסגא ומני שים טעם לכל העמים נמולים ואינם נמולים כגר כאזרח הארץ עיניכם לנוכח יביטו אל שולחן אשר ערכתי לפניכם כאשר משפט כתוב בקודיס"י בלי תוספות ומגרע' והאיש אשר יעשה בזדון לבלתי שמוע הדמין יתעבד ואם נעלם ממנו והוא לא ידע ואשם גם אם כנים דבריו בראיות ברורות לא יועיל כל הון ביום עברה ואין במעשיו כלום.
מה זה בקודיס"י?
איש_ספר כתב:שו"ת אהלי יעקב סימן מה.
השאלה הנידונה כאן בעניינו של שליח ששינה שליחותו ואח"כ נאנס, העסיקה רבים מחכמי אותו דור, הנה מה שראיתי מקופיא: ר"ח כפוסי (בשו"ת מהריט"ץ סי' קכט) פטר השליח, והמחייבו טועה בדבר משנה, מהריט"ץ (שם) מחייב השליח כד' מהריק"ש, מהרש"ך ח"ג סי' נח, ג"כ מחייב השליח, ושם סי' סד (מובא כאילו מעשה חדש, ופלא, וגם שם) מחייב השליח, וחזר על דבריו בסי' סה ושם הזכיר תשו' רבי שלמה גאביזון ושגם לד' המחייב את השליח הרי הוא טועה בדבר משנה, ושם סי' סו תשו' הר"א מונסון וגם הוא מחייב השליח, ושם בסי' סה* (מהדו' ז"א) השגות ר"א מונסון ע"ד הר"ש גאביזון. התשובה מלאה מושגים ומונחים מעולם המסחר, שלא עמדתי על טיבם. (ומה חבל שבהוצאות החדשות של מהריט"ץ ומהרש"ך לא טרחו לבאר כלום)
אשמח ואודה לעזרתכם!
סימן מה
[דין שליח ששינה שליחותו ונאנס]
שאלה. להיות נפלו הפרשות בין ה"ר יעקב רוביו ובין ה"ר משה די קואילייר, וביררו להחכם השלם כה"ר אברהם בון דיאה יצ"ו לדון ביניהם, בין בדין בין קרוב לדין בין בפשרה בשבועה ובקנין, לקיים כל מה שיגזור ביניהם כפי השטר בירורין אשר ביד ה"ר יעקב הנזכר.
וטען ה"ר יעקב הנזכר ששלח לרבי משה הנזכר לויניציאה עשרה חביות קאפארס1, וכתב לו שימכרם במעות מדודים תכף ומיד במה שימצא למוכרם, ושיבא הריטאראטו2 תכף בספינה הראשונה בראזוס פאראנגון3. ואח"כ חזר ה"ר יעקב הנזכר וכתב לו שעכ"פ ימכור הקאפארס תכף כאשר ימצא למוכרם, כדי שיבא הריטראטו בספינה הראשונה. ושיזהר על זה ולא הזכיר בכתבו זאת השנית והג' ראזוס כלל, והגיעו הכתבים ביד ר' משה הנזכר ותכף ומיד מכר הקאפארס במדודין. ולפי שהספינה הא' היתה עומדת על פרק הנסיעה, לא היה לו פנאי לה"ר משה הנז' לקנות ראזוס, ולקח לעצמו דמי הקאפארס דרך קאמבייו4 על ארגז א' של טאבי'ש שהיו שלו, שכבר היו טעונים באותה ספינה הא' שהיה שולחה ליד ה"ר משה לוזארו גיסו. ושעבד ה"ר קואילייר בכתב שכתב לה"ר משה לוזארו הנזכר אותו הארגז של טאב'יש לה"ר יעקב רובייו, שימכרו תוך זמן קצוב ויתן משם לה"ר יעקב הנז' סך מעות דרך קאמבייו בחשבון האלקאפארס. וכמו כן כתב ה"ר משה קואילייר לה"ר יעקב הנזכר, שיקבל כל כך מעות מיד ה"ר לוזארו הנזכר דרך קאמבייו לחשבון האלקאפארס שישלח. וזו הספינה הראשונה נשברה ונאבדו כל הסחורות אשר היו בתוכה. ויעקב רובייו הנזכר טוען שמאחר שה"ר משה הנזכר שינה שלוחותו, ששלוחותו בטל וחייב באונס. ועוד טוען שמאחר שלא שעבד אותו ארגז לה"ר יעקב הנזכר בפנקס של סופר הספינה, ולא בפוליסא די קארגו5 כמנהג הרבה סוחרים, שאינו מאמין אותו ששלח לו קאמבייו, כי אם כשידע שנשברה הספינה כתב לו כן לגזול ממונו. ועוד טוען ה"ר יעקב הנזכר שלא היה לו להר' משה הנזכר לקחת מעות אלו לעצמו בתורת קאמבייו על הטאב'יש שלו, כי אין השליח רשאי לעשות כן וכיון שעשה כל האונסין עליו.
וה"ר משה הנזכר משיב אחת לאחת לכל טענותיו של ה"ר יעקב הנזכר. אם לראשונה משיב שלא שינה, כי אעפ"י שכתב שהריטראטו יהיה בראזוס חזר אחר כך וכתב לו שישלח לו הריטראטו של האלקאפארס בספינה הא', והזהירו על זה אזהרה אחר אזהרה בג' כתבים, ובשניה ובשלישית לא הזכיר ראזוס כלל, ועל כן שלח הריטראטו של האלקאפארס בקאמבייו, כדי שיגיעו לידו בספינה הא' כמו שהזהירו אזהרה אחר אזהרה כנזכר מה שלא הזהירו על הראזוס, ולא רצה להמתין לקנות ראזוס, שלא לעבור על דעתו שלא ילך הריטראטו בספינה הא' כאשר הזהירו כנז"ל, באופן שאין כאן שנוי כלל. ואף על פי שיהיה שנוי מה שאינו חייב, הרי האונס לא בא מחמת השנוי, שאף אם היה שולח ראזוס כמו שכתב לו באותה הספינה הראשונה היו ג"כ נאבדין, ולכן אין עליו חיוב האונס. ועל הטענות האחרונות השיב שמנהג היה ביניהם בכמה פעמים, ששלח קאמבייו על סחורה של עצמו ובלא שעבוד בפנקס הסופר ולא בפוליסה די קארגו, כי אם בכתב ידו כאשר עשה עכשו, ומעולם לא שעבד סחורתו בפנקס הסופר ולא בפוליסא די קארגו, כדי להגדיל שמו בין הסוחרים שם שלא יאמרו ששולח סחורה משועבדת, ומעולם לא הקפיד ה"ר יעקב הנזכר על זה המנהג, כי אם אדרבא כתב לו ה"ר יעקב קודם לכן בפירוש שכאשר ירצה ליקח קאמבייו לעצמו שיקחהו. והנה כתב זה ביד ה"ר משה לראיה. והחכם הנזכר גזר ופסק הדין שה"ר משה הנזכר יפרע לו כל דמי האלקאפארס. וה"ר משה הנזכר טוען שהחכם הזה טעה בדבר משנה וחוזר הדין. יורנו מורנו הדין עם מי ושכרו כפול מן השמים.
=====
1. ?
2. ?
3. סוג אריג יקר?
4. שטר התחייבות (כהמחאה שלנו) או העסקה שהיו עושים לבטח המשלוח כדי לעקוף ריבית וכו'?
5. סוג של ביטוח כמובן אבל לא ברור לי משמעותו
הוד_והדר כתב:פוליסא די קארגו - פוליסת ביטוח המטען
הוד_והדר כתב:ויש לבדוק מילים אלו באיטלקית לכאורה
יבנה כתב:מעיין כתב:ביקורת תהיה כתב:וכיצד קוראים:
פריטל"ך (בט"ז)
שלצ"א (במג"א)
מה הנכון וכיצד קוראים:
נאליסנק"י (במג"א) או נאלסינק"י (בט"ז)?
וואפלטקי"ס (בט"ז) או וואפלטקו"ס (במג"א)?
כמדומה שראיתי פעם כתבה [בזכרוני שאינה חדשה] בביאור כל העוגות והכיסנין לסוגיהן המוזכרין בסימן קס"ח ועכשיו שכשחיפשתי לא מצאתי שמא יש לאחד מכאן להחזיר לי אבידתי
עמוס התקועי כתב:בפרשת מרדכי ריש סי' יא איתא: "ע"ד מי ששכר לבשל באדיש". המילה 'באדיש' אין לו פשר. האם זה מילה ביידיש? או איזה ר"ת?
מהקשר הסימן מוכח דמיירי מארענדא ששכר יהודי מגוי, וכנראה שפירושו של 'באדיש' קשור באופן כלשהו בארענדא המוזכר שם, אבל כעת נגמרו לי הרעיונות.
אודה למי שיוכל לפתור מילה זו.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 82 אורחים