לומד כתב:הרב אליהו סולובייציק חלק מנסיונו בההדרת ספרים, והזכיר שבציבור הליטאי אין עורך זוכה לכבוד מספיק משום שאינו לומד 'תורה לשמה'.
לומד כתב:אין זו כתבה אלא "נושא חדש" בדיוק כמו תגובה ראשונה בשרשור כאן.
לתת טעם למשמרת בגלל כתבה מלגלגת? וכי אין טעמים טובים יותר?
ובכלל אין זה הנושא, כתב מה שכתב, הנושא הוא הקורס עצמו.
מגיב ומניב כתב:לענ"ד נראה כי אין זה הטעם העיקרי של רבותינו (שכידוע, לפחות חלקם, לא עודדו לכך), בענין זה. אלא שלא הרי עריכה זו כחברתה, והרבה ממיני העריכה יש בהן משום מיעוט הלימוד העיוני, ואולי אפילו לימוד התורה בכלל, מתוך ההתעסקות בזוטות כמו מחקרי הנוסחאות, ציוני מקורות וכיו"ב, שלא על כיוצא באלו אנו מברכים מידי שחר: לעסוק בדברי תורה.
תוך כדי דיבור כתב:מגיב ומניב כתב:לענ"ד נראה כי אין זה הטעם העיקרי של רבותינו (שכידוע, לפחות חלקם, לא עודדו לכך), בענין זה. אלא שלא הרי עריכה זו כחברתה, והרבה ממיני העריכה יש בהן משום מיעוט הלימוד העיוני, ואולי אפילו לימוד התורה בכלל, מתוך ההתעסקות בזוטות כמו מחקרי הנוסחאות, ציוני מקורות וכיו"ב, שלא על כיוצא באלו אנו מברכים מידי שחר: לעסוק בדברי תורה.
ממש זוטות, אין מה לדבר. נוסחאות, גרסאות, ושאר ירקות, הבל הבלים אמר קוהלת. וגם המראי מקומות, הרי בזמן שהאברך העורך מצא איזה מקור, היה יכול לגרוס עוד איזה שטיקל, ושעשרות הלומדים שחסך להם עבודה, יחפשו בפעם הבאה בעצמם!
מגיב ומניב כתב:הדובר מלין על חוסר הערכה וכבוד לעורכים תורניים, ואף הוא לא טען שישנם השוללים קיומם של אלו. כל מלאכה מכבדת את בעליה, ובלבד שיהא העוסק בה מכיר את מקומו ואת משקל עיסוקו, ולא יהא סבור -עם הזמן- שתרומתו לעולם התורה עולה על זו של אברך צנוע ומעלי שמשחיר את שיניו וממית את עצמו בעמלה של תורה במיצוי וליבון שמועותיה החמורות.
סענדער כתב: ואם כבר היו משלמים כסף טוב , אבל גם אלו משחירים עיניהם ואצבעותיהם במסך ומקלדת , ולא מי יודע מה מרוויחים. :cry:
מגיב ומניב כתב:לנוכח שפע הדעות והתגובות מוצאני חובת הבהרה להבערה שלא ללאו יצאה אלא לחלק יצאה. ח"ו לא באתי לזלזל במלאכת הקודש של עבודת ההדרה והעריכה לסוגיה השונים (לתשומת לבך, תחכמוני, אינני יודע אם אנכי הצעיר כלול בשאלתך, בכל אופן אני לא מבין...), תרומתו של כל אחד חשובה ונחוצה לבנינו ושיכלולו של עולם התורה, ולא נתתי את דברי לשיעורים לאמוד מי גדול ממי, ואיני ראוי לכך. באתי רק להעלות את אשר נראה לענ"ד פשר הסתייגות בציבור הליטאי בהערכה כלפי העורכים ביחס לשוקדים על תלמודם במובן הפשוט של המושג, כי אמנם לא בלתי מצויה היא התופעה של העיסוק בזוטות, וכנ"ל.
כמובן, שאינני מזדהה עם דברי תוך כדי דיבור להפריד בין הדבקים בין קיום כל העולמות לתועלת הממשית שיש לעולם התורה, אף כי ודאי כל מקרה נידון לגופו וצריך הוראת חכם, אבל ודאי שישנם מקרים שהתועלת הנשקפת לציבור מהיחיד שעדיו לגדולות ועולה ומתעלה בעמלו גדולה ונשגבה יותר מאשר המוציא לאור עולם חיבורי קדמונים בצורה מהודרת, מה גם שהרי ישנם ספרים שימושיים יותר ושימושיים פחות, ולא בהכרח שזה קשור עם טיב העבודה ואיכותה.
לומד כתב:הדיון על הקורס הוא דיון על מי שכבר פוסע בדרך הזו, משום מה. והשאלה שהציב השואל היא אם זו הדרך הנכונה, או כמו שהזכיר כאן אחד המגיבים 'תורתו ומקצועיותו באין כאחת'. אמנם עד היום זו היתה הדרך היחידה, ושמא יצליחו לסלול דרך אחרת, קלה יותר, בה ילמדו מנסיונם של אחרים. ולא כל אחד מנסיונו שלו מתחילה.
דעתי, עריכה תורנית מוצלחת היא יותר מתת שמים מאשר מקצוע נרכש. ממש כמו, להבדיל, מקצועות אמניים אחרים, כמו ציור ופיסול.
מי שנולד אם החוש הזה - יצליח, והאחרים ידשדשו, ולא יעזרו להם קורסים וטיפים.
אני כותב את הדברים מידיעה.
לומד כתב:דיבור בציבור הוא דוגמא מצויינת. סביר להניח שרבים כילו את זמנם שם, ו'אין להם את זה'. אבל ייתכן שיש כאלו שמצאו טעם בזה, יש טכניקות, אפשר להתאמן. אולי זה כך גם בעריכה תורנית??
דעתי, עריכה תורנית מוצלחת היא יותר מתת שמים מאשר מקצוע נרכש. ממש כמו, להבדיל, מקצועות אמניים אחרים, כמו ציור ופיסול.
מי שנולד אם החוש הזה - יצליח, והאחרים ידשדשו, ולא יעזרו להם קורסים וטיפים.
אני כותב את הדברים מידיעה.
בורגני כתב:או מה?
חכם באשי כתב:בורגני,
מידיעה מוצלחת של כמה מחבריי, ומידיעה לא מוצלחת של חברים אחרים..., לדאבוני.
ואכן, כלל יזיק גם 'למי שיש לו את זה' לשמוע טיפים מאחרים, וכל אשר רציתי לחדד הוא, ש"המכיר את מקומו" חשוב מאוד, ומי 'שאין לו את זה' שיחפש דרך אחרת להתפרנס או...
חכם באשי כתב:לומד כתב:הדיון על הקורס הוא דיון על מי שכבר פוסע בדרך הזו, משום מה. והשאלה שהציב השואל היא אם זו הדרך הנכונה, או כמו שהזכיר כאן אחד המגיבים 'תורתו ומקצועיותו באין כאחת'. אמנם עד היום זו היתה הדרך היחידה, ושמא יצליחו לסלול דרך אחרת, קלה יותר, בה ילמדו מנסיונם של אחרים. ולא כל אחד מנסיונו שלו מתחילה.
לדעתי, עריכה תורנית מוצלחת היא יותר מתת שמים מאשר מקצוע נרכש. ממש כמו, להבדיל, מקצועות אמניים אחרים, כמו ציור ופיסול.
מי שנולד אם החוש הזה - יצליח, והאחרים ידשדשו, ולא יעזרו להם קורסים וטיפים.
אני כותב את הדברים מידיעה.
גלילי כתב:חכם באשי כתב:לומד כתב:הדיון על הקורס הוא דיון על מי שכבר פוסע בדרך הזו, משום מה. והשאלה שהציב השואל היא אם זו הדרך הנכונה, או כמו שהזכיר כאן אחד המגיבים 'תורתו ומקצועיותו באין כאחת'. אמנם עד היום זו היתה הדרך היחידה, ושמא יצליחו לסלול דרך אחרת, קלה יותר, בה ילמדו מנסיונם של אחרים. ולא כל אחד מנסיונו שלו מתחילה.
לדעתי, עריכה תורנית מוצלחת היא יותר מתת שמים מאשר מקצוע נרכש. ממש כמו, להבדיל, מקצועות אמניים אחרים, כמו ציור ופיסול.
מי שנולד אם החוש הזה - יצליח, והאחרים ידשדשו, ולא יעזרו להם קורסים וטיפים.
אני כותב את הדברים מידיעה.
אבל תמיד יש במה להשתפר, בלשון המדוברת להתייעל!
טיפ לפה וטיפ לשם, רצר כאן או הארך שם, הקדם דברי המקצר וכו', סדר הדורות, שפה קלילה\עשירה\עיונית. דיוקים חסרי עניין, וחוסר תשומת לב לפרטים חשובים וכו' וכו',
אעפ"י שלכל עורך יש פחות או יותר הסגנון שלו והשקפת עולמו, והדברים ידועים.
מ"מ דברי תורה צריכים חיזוק. ואם לאו ד"ת הם, אף אומן למלאכתו צריך חיזוק.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 9 אורחים