מה שנכון נכון כתב:ספרים וועלט כתב:ראיתי מציינים לספר צפנת פענח (להגאון הרוגוצ'ובי זצ"ל) חלק "מילואים" דף וכו', לאיזה חלק הכוונה? או באיזה חלק נמצא המילואים?
קונ' ההשלמה.
תודה, אכן מצאתי שם מה שחיפשתי.
מה שנכון נכון כתב:ספרים וועלט כתב:ראיתי מציינים לספר צפנת פענח (להגאון הרוגוצ'ובי זצ"ל) חלק "מילואים" דף וכו', לאיזה חלק הכוונה? או באיזה חלק נמצא המילואים?
קונ' ההשלמה.
א גאליציאנער כתב:בספר 'פנינים יקרים' מובא [על מגילת רות] משם ספר יה"ת, שמא ידע מאן דהו באיזה ספר מדובר?
לא נורא. אפי' השו"מ שסיפר בהקדמה על השם וטעמו קורא לספר ים התלמוד. והטעם ק"ל.א גאליציאנער כתב:אגב, רבים טועים בקריאת שם הספר 'ים התלמוד', בעוד שמו האמיתי של הספר הוא 'הים התלמוד'.
מה שנכון נכון כתב:לא נורא. אפי' השו"מ שסיפר בהקדמה על השם וטעמו קורא לספר ים התלמוד. והטעם ק"ל.א גאליציאנער כתב:אגב, רבים טועים בקריאת שם הספר 'ים התלמוד', בעוד שמו האמיתי של הספר הוא 'הים התלמוד'.
הבטחתי כתב:בהגדה של פסח עם פירוש הראב"ן על הלל הגדול כתוב כך
וט"ו הודו יש כאן וכנגדם תקנו ט"ו שבחות בישתבח וכן בקדיש (חיפשתי באוצה"ח ט"ו הודו, מניח שיש עוד תוצאות, הבאתי הראשונה שמצאתי).
613מצו כתב:......
מה זה ט"ו הודו?
הבטחתי כתב:בהגדה של פסח עם פירוש הראב"ן על הלל הגדול כתוב כך
וט"ו הודו יש כאן וכנגדם תקנו ט"ו שבחות בישתבח וכן בקדיש (חיפשתי באוצה"ח ט"ו הודו, מניח שיש עוד תוצאות, הבאתי הראשונה שמצאתי).
613מצו כתב:עדיין השאלה עומדת - איזה ט"ו הודו? בהלל הגדול יש ד' פעמים 'הודו'...
נוריאל עזרא כתב:עיי"ש בראב"ן הנ"ל שמחשיב לבד מההודו שכתובים להדיא גם את כל מה שפותח בל' שכותב שגם בהם יש לומר הודו ויוצא א"כ שיש ט"ו עיי"ש בדבריו.
https://tablet.otzar.org/#/book/11148/p ... 0/end/21/c
613מצו כתב:ייש״כ! משמע מפירושו שלגירסתו יש למד לפני שבשפלנו ונתן לחם? או רק שכביכול יש שם למד? וגם ברור לא לספור את הלמד של עוג אבל הוא כן סופר הלמד של סיחון?
613מצו כתב:(אגב, בשני כ״י של פירוש ראבן על הסידור לא מצאתי את ההסבר הזה…)
נוריאל עזרא כתב:613מצו כתב:ייש״כ! משמע מפירושו שלגירסתו יש למד לפני שבשפלנו ונתן לחם? או רק שכביכול יש שם למד? וגם ברור לא לספור את הלמד של עוג אבל הוא כן סופר הלמד של סיחון?
לא שמתי לב בתחילה, אך אכן כך נראה כדבריך ייש"כ גדול.613מצו כתב:(אגב, בשני כ״י של פירוש ראבן על הסידור לא מצאתי את ההסבר הזה…)
אין לי דרך לבדוק אך בהקדמה הוא מתאר בפרטות את כל כתבי היד הידועים שהיו או לא היו לפניו וראה הערה 25 שמציין על איזה מהם מבוסס וז"ל:
עיקרו של הטכסט הוא עפ"י כתי"ב [= בריטי] אלא שפעמים השתמשתי בכי"ה [= הממבורג] וכמו כן נעזרתי בכתב יד פרמא וכן בסדר הראבן ובפירוש המיוחס לוטרי ראה להלן אודותם ובסידור הר"ש מגרמייזא וכו'.
אור קדמאה כתב:בספר אמת ליעקב (ניניו), מערכת מ אות כ"א כתב:
מלאכים שקטרגו בקבלת התורה ואמרו "ה' אדוננו מה אדיר שמך בכל הארץ תנה הודך על השמים" קשה מהו תיבת הודך ומה פירוש על השמים, אבל הענין יובן דנודע דהג' אהי"ה שסימנם יה"א ובגימטריא תנ"ה הם בנה"י דאימא ומתלבשים במוחין דז"א ומוחין דנוק' ומלאכים אלו שקטרגו הם מצד הדין והוד הוא מצד הדין והמלאכים הם בעולם היצירה וס"ת הוא הז"א בסוד עולם היצירה ולכן אמרו ה' אדונינו ר"ל ה' הוא ז"א ואתה אדונינו דשם עיקר מדור למלאכים מה אדיר שמך בכל הארץ כלומר השמות דשורש המוחין שהם הג' אהי"ה הנזכרים שסימנם יה"א למה אתה רוצה ליתנם בכל הארץ עד סיום המלכות הנקראת ארץ וכו' וכו', שם ש"ד ח' ח' פי"ג.
ומשמע מדבריו שמעתיק מדברי האריז"ל במבוא שערים.
ולפלא של מצאתי שם, ולא בשאר כתבי האריז"ל.
אור קדמאה כתב:ולא נמצא שמץ מהדרוש של המלאכים וכו'
באתי רק להעיר כתב:ב'כנסת הגדולה' יו"ד סי' ריד בהגהות טור ס"ק א מציין לקונטרס הנפיחה למורי הרב [=המהרי"ט] הובא בספר מגן אברהם בקובץ קטן סי' ט' י'.
לא הצלחתי לזהות לאיזה 'מגן אברהם' כוונתו, אולי מישהו מ'חכמי הפורום' יודע?
האם יש לזה איזה אסמכתא, שהיה תלמידו? כי החיד"א ב'שם הגדולים' בערך המהרי"ט לא מנה אותו בין התלמידים, וכן בערכו.רציני כתב: הכנסת הגדולה מזכיר הרבה פעמים את המגן אברהם להרב אברהם מוטאל שהיה תלמיד המהרי"ט.
בריושמא כתב:אור קדמאה כתב:ולא נמצא שמץ מהדרוש של המלאכים וכו'
ידעתי בני ידעתי, ואולם השורה הזאת: "הג' אהי"ה שסימנם יה"א ובגימטריא תנ"ה הם בנה"י דאימא", נמצאת שם,
ואליה התכוון ר' יעקב ניניו.
באתי רק להעיר כתב:האם יש לזה איזה אסמכתא, שהיה תלמידו? כי החיד"א ב'שם הגדולים' בערך המהרי"ט לא מנה אותו בין התלמידים, וכן בערכו.רציני כתב: הכנסת הגדולה מזכיר הרבה פעמים את המגן אברהם להרב אברהם מוטאל שהיה תלמיד המהרי"ט.
אור קדמאה כתב:אולי יש למע"כ מידע על העותק האישי מספר מבו"ש של ר' יעקב ניניו?
אם הטביל כו'. כנ"ל בסעיף שקדם ועב"י וכמ"ש הב"ח דלא כש"ך (ומהרשב"א אין הכרח כמ"ש האחרונים):
ותי' אא"ז עפ"י המפורש בזוה"ק (פ' בא. דף ל"ח ע"א) שאותו לילה שעברו על הים הי' אור ויום לישראל כתקופת תמוז
אלון בן שמרי כתב:באור הלכה סימן שמ סעיף א
אלא דקשה על דבריו דלפ"ז אמאי פסק דבמלקט לבנות מתוך שחורות אפילו באחת חייב הא מ"מ א"צ להשער גופא דאף אם נימא דמיירי שצריך להשערה האחת שליקט הא בעצמה בלבד לית בה שיעורא לחיוב וכי משום דעושה תועלת היפוי בליקוט השערה האחת יושלם בזה השיעור של ב' שערות הצריך לגופן אח"כ מצאתי לאחד שהקשה כן
אולי ידוע לאחד מבית מדרשינו מי הוא האחד שהקשה כן?
יהודה בן יעקב כתב:כתב בשו"ת מנחת אלעזר חלק ד סימן מבותי' אא"ז עפ"י המפורש בזוה"ק (פ' בא. דף ל"ח ע"א) שאותו לילה שעברו על הים הי' אור ויום לישראל כתקופת תמוז
בזוה"ק שם ראיתי על ליל ט"ו בניסן שבו יצאו ממצרים, אך לא מצאתי כן על ליל שביעי של פסח שבו עברו את הים.
וא"ת ועורו של מת מי גרע מתכריכין דאמרי' בהעור והרוטב (חולין דף קכב.) דבר תורה עור אדם טהור ומפני מה אמרו טמא מפני שלא יעשה אדם מעור אביו ואמו שטיחין לחמור אלמא ליכא איסורא דאורייתא
ראיתי באחד מן המפרשים שהקשה, מאי מקשה התוס' דעור ליתסר כמו תכריכין, הא עור הוי כצר ביה ולא אזמניה דשרי. ותירץ על פי מש"כ מג"א בסי' מ"ב ס"ק ה', דאם צר ביה חד זימנא אדעתא למיצר ביה לעולם אפילו לא אזמניה אסור, והביא [המג"א] ראיה מטור [יו"ד סי' שסד] ומנמו"י [סנהדרין טו ע"א בדפי הרי"ף ד"ה סודריה]. וא"כ עור נמי הוי כצר אדעתא למיצר ביה לעולם.
אחד מהעם כתב:היוכל אחד למצוא לאיזה ספר הכוונה? איה מקום כבודו של ספר באר יצחק המוזכר כאן?
(מספר עונג חיים לשבת)
אחד מהעם כתב:ג"א חיפשתי והגעתי לאותם מסקנות,
אבל ד"ז לא יוכל להיות מכיון שבעל הע"ח לשבת נפטר הרבה לפני תשע"ד... [ובספה"ל לא מופיע משהו מוקדם יותר] כך שמשהו לא מסתדר לי פה.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 218 אורחים