ושא_נס כתב:יישר כוח לך.
עדיין נותר להבין איפה העיר הזו ממוקמת על המפה ואיך היא קרויה כיום ואיך היא מאוייתת בכתיב לועזי?
מן הסתם זו עיר בשלזיה.
יישר כוח
דרומי כתב:ראיתי בכתבי החיד"א מזכיר רעיון בשם ספר 'אמרי נועם'.
מי יכול להחכימני לאיזה 'אמרי נועם' בדיוק הכוונה. האמת היא שלא נחוץ לי כ"כ לעיין במקור בפנים אלא רק לדעת כיצד לציין לספר זה ('אמרי נועם - ... ?').
אליהו חיים כתב:אחד מהעם כתב:ג"א חיפשתי והגעתי לאותם מסקנות,
אבל ד"ז לא יוכל להיות מכיון שבעל הע"ח לשבת נפטר הרבה לפני תשע"ד... [ובספה"ל לא מופיע משהו מוקדם יותר] כך שמשהו לא מסתדר לי פה.
כנראה הודפס פעם ונשרד עותקים בודדים שממנו הודפס ע"י מפעל הנ"ל. מסתמא מוכר בארה"ב המפעל והכולל המוזכר.
בן מיכאל כתב:בספר מנהגי אמסטרדם, מביא שם 'ספר מוידרבערג' או 'ספר הקברות של מוידרבערג', מישהו יודע על מה מדובר? תודה רבה.
וראיתי מי שהעיר דכוונת הסמ"ג (לאוין נז) להשיג על מ"ש רבנו לאסור דוקא השחתה בתער, ועל זה כתב הסמ"ג שיש להתישב מהך תוספתא דאם כן איך חייב על תולש משום מקיף ורק שחסרו בדפוס סוף דברי רבנו כאן בהעתקת הסמ"ג, ולהכי חשבו שהשיג על שיעור ארבעים שערות, והוא ישר מאד ועי' מ"ש בדברי רבנו להלן.
תועפות ראם ע"ס יראים סי' שלו.יהודה בן יעקב כתב:האם ידוע מי כתב כן?
בן מיכאל כתב:בספר לקח טוב על האגדות לרבי אליעזר ליפמאן מזמושץ' מובאת הסכמתו של רבי אריה ליב מקראקא וכעת בבריסק דליטא, לכאורה נראה שהכונה לרבי אריה ליב סירקיש בעל שאגת אריה, מישהו יודע משהו בנידון? ישר כח.
שאלתי את ידידי שכל רז לא אניס לי', והשיב שכנראה הכוונה לדרכי משה סי' קיז.איש_ספר כתב:שאלני חכ"א לאיזה ד"מ מכוון החש"ל כאן (הגהות חש"ל ריש תענית)
ההערה הזו, בדבר האשכנזים המפייטים תפילת טל אע"פ שאינם מזכירים טל כל השנה עמד בה גם המנח"א באחד מספריו.
חיס כתב:בן מיכאל כתב:בספר לקח טוב על האגדות לרבי אליעזר ליפמאן מזמושץ' מובאת הסכמתו של רבי אריה ליב מקראקא וכעת בבריסק דליטא, לכאורה נראה שהכונה לרבי אריה ליב סירקיש בעל שאגת אריה, מישהו יודע משהו בנידון? ישר כח.
לכאורה אתה צודק
וכך משמע מסתבר מהספר "זמושץ' בגאונה ובשברה" עמוד 45
ראה כאן
https://digitalcollections.nypl.org/ite ... d385a7b928
אבל בתולדות שאגת אריה וקול שחל המופיע באוצר משנת תשס"ב
לא מופיע בכלל שהוא המסכים על הספר "לקח טוב" ועדיין צ"ב...
ראה עוד לעיין כאן בספר עיר תהלה עמוד 199
https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?r ... &pgnum=199
ונחלקו אחרונים אם משערים השערות כמו שהן קבועות בגופו של אדם [40], או כמו שהן קבועות בראשו של אדם [41].
40. רמ"א בשו"ע שם; שו"ת דבר שמואל סי' נא, ע"פ הלימוד בתו"כ שם מבהרת שבעור הבשר, ועי' לשון הרמב"ם שם: מעור הבשר כדי צמיחת כו', וברמב"ם שם פי"ד ה"א בנגעי בתים מפורש יותר: מקום צמיחת שש שערות בגוף; שו"ת ח"צ שם; שו"ע הרב יו"ד שם ס"ק יא.
41. אגור הל' כתמים; פ"מ שם; ערוך השלחן שם סכ"ג.
יהודה בן יעקב כתב:אשמח לדעת פענוח המ"מ המודגש בהערה 41
מה שנכון נכון כתב:לכאו' הכוונה לנזכר בהערה 22 (הציון לד"ה במרה"פ).
את האמור בהערה 41 ל"מ לפו"ר, וצריך לקרוא במיתון.
יהודה בן יעקב כתב:אנציקלופדיה תלמודית כרך ו, [גריס] טור תנאונחלקו אחרונים אם משערים השערות כמו שהן קבועות בגופו של אדם [40], או כמו שהן קבועות בראשו של אדם [41].
40. רמ"א בשו"ע שם; שו"ת דבר שמואל סי' נא, ע"פ הלימוד בתו"כ שם מבהרת שבעור הבשר, ועי' לשון הרמב"ם שם: מעור הבשר כדי צמיחת כו', וברמב"ם שם פי"ד ה"א בנגעי בתים מפורש יותר: מקום צמיחת שש שערות בגוף; שו"ת ח"צ שם; שו"ע הרב יו"ד שם ס"ק יא.
41. אגור הל' כתמים; פ"מ שם; ערוך השלחן שם סכ"ג.
אשמח לדעת פענוח המ"מ המודגש בהערה 41
מדינא דגמ' אין איסור באכילת בשר רק בערב תשעה באב ובסעודה המפסקת אבל כבר קבלו אבותינו זה הרבה מאות בשנים שלא לאכול בשר ושלא לשתות יין מן ר"ח אב עד אחר ט"ב לבד מיום השבת לזכר הקרבנות והנסכים שנתבטלו בעונותינו ויש שנהגו מן י"ז בתמוז שבו בוטל התמיד ויש שכתבו רק בשבוע שחל ט"ב אבל עתה בכל ארצות פזורינו נוהגים מן ר"ח ועתה בעוה"ר כמה שמזלזלים באיסור זה ולבד שהן עוברים איסור דאורייתא מטעם נדר דכיון שאבותינו קבלו עליהם מנהג זה הוי נדר של כלל ישראל ולבד זה איך לא נבוש ולא נכלם הלא הרבה מהאומות שאין אוכלים הרבה שבועות לא בשר ולא חלב ולא ביצים ואנחנו עם בני ישראל שעלינו נאמר קדושים תהיו לא יאבו לעצור את עצמם שמונה ימים בשנה לזכרון בית קדשינו ותפארתינו ועל כיוצא בזה אמר הנביא [יחזקאל לו, לב] בושו והכלמו מדרכיכם בית ישראל ועונשם גדול מאד:
ראה כאן.פולסברג כתב:איזה אומות?
הנה כי כן אתה עתה ברוך ה', חזור חזור ואל תסתר'ך לכ'ל הדו'ר, כי אתה הראית לדעת מתוך הסוגיא ומתוך עומק דברי הרמב"ם ז"ל דלא ימנע מאיסור דרבנן במספריים, וכדמוכח נמי מדברי רבינו מוהריב"ל ז"ל, ובפירוש איתמר בדברי חד מגדולי הפוסקים הראשונים הוא הרא"ה ז"ל בספר החינוך (מצוה רנב) ע"ש, ומעתה פשיטא דהכי נקטינן, ולא יהא אלא ספק שקול בהבנת דברי הפוסקים או מחלוקת, הרי כלל גדול לימדנו הרב מוהרדב"ז ז"ל (ח"ד סי' אלף פב) ואחריו כל ישרי לב, דכל דאיכא ספקא ומחלוקת בין הפוסקים הקבלה תכריע, וכבר ידעת כמה החמירו בזה בס' הזהר הקדוש (אדרא רבא נשא דף קל, ב), וכ"ש הכא דמשמע ודאי דליכא ספקא ולא מחלוקת כלל שגם הפוסקים שהזכירו לשון היתר ר"ל היתר מן התורה.
בן מיכאל כתב:בספר קורת בתינו עמוד יז מביא זמר שחיבר מהר"ם א"ש (ברבי חיים, לא בעל הפנים מאירות), ונדפס בספר תיקון לשבת פראג ה'תס"ג, מישהו יש מושג היכן ניתן להשיג את הספר הנ"ל? ישר כח.
משה לוי11 כתב:בשבועות האחרונים ראיתי באחד מעלוני 'בית נאמן' של הרב מאזוז שליט"א שהזכיר ספר של רב אחד
שכתב מילים רבות משפות זרות שמקורן האמיתי הוא לשון הקודש.
אשמח אם אחד מחו"ר הפורום יודע על מה מדובר.
[ניסיתי לחפש בעלונים האחרונים אבל לא מצאתי משום מה.]
בן מיכאל כתב:בספר קורת בתינו עמוד יז מביא זמר שחיבר מהר"ם א"ש (ברבי חיים, לא בעל הפנים מאירות), ונדפס בספר תיקון לשבת פראג ה'תס"ג, מישהו יש מושג היכן ניתן להשיג את הספר הנ"ל? ישר כח.
יהודה בן יעקב כתב:מה הכוונה 'עין יעקב'?
האם המהרש"א חיבר את פירושו על ה'עין יעקב'? לכא' המדפיסים הדפיסו את ספרו בגליון ה'עין יעקב'. ועדיין צ"ב.
('עיון יעקב' מאוחר למהרש"א)
כדכד כתב:לענ"ד הפוך
המהרש"א חיבר את ספרו על העין יעקב והמדפיסים הדפיסוהו על הש"ס.
בהעתקה שנעשתה מהעין יעקב לש"ס הועתק פירוש זה כך.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 214 אורחים