עקביה כתב:כן. שהרי המעשה שבת שעשה הוא לא יצירת פתח.
איתן נוי כתב:מי שיש לו תריס חשמלי (לתריס החוצץ בין הסלון לבין יציאה למרפסת) ובשבת פתח בטעות, האם מותר לו לצאת למרפסת?
יוסף חיים אוהב ציון כתב:עקביה כתב:כן. שהרי המעשה שבת שעשה הוא לא יצירת פתח.
אבל לולי זה לא יכל לצאת?
עקביה כתב:נכון. אבל הנאה ממעשה שבת היא הנאה ממה שיצר, לא מהסרת המונע (כדברי ר' עזריאל).
איתן נוי כתב:מהו שיעור רוטל בליטר?
המנהג המקורי הוא לחלק יין במשקל 18 רוטלים - יחידות מידה עות'מאניות, בהשוואה למידות הנהוגות כיום יש לחלק 54 ליטרים.
עזריאל ברגר כתב:איתן נוי כתב:מהו שיעור רוטל בליטר?
מתוך המכלול ערך ח"י רוטל:המנהג המקורי הוא לחלק יין במשקל 18 רוטלים - יחידות מידה עות'מאניות, בהשוואה למידות הנהוגות כיום יש לחלק 54 ליטרים.
איתן נוי כתב:מה זה המנהג שכשיש ברכת כהנים (אצל אשכנזים) הש"ץ שותק, אחד מהקהל אומר מילת "כהנים", ולאחר מכן הש"ץ מקרא להם?
עזריאל ברגר כתב:איתן נוי כתב:מה זה המנהג שכשיש ברכת כהנים (אצל אשכנזים) הש"ץ שותק, אחד מהקהל אומר מילת "כהנים", ולאחר מכן הש"ץ מקרא להם?
איתן נוי כתב:עזריאל ברגר כתב:איתן נוי כתב:מה זה המנהג שכשיש ברכת כהנים (אצל אשכנזים) הש"ץ שותק, אחד מהקהל אומר מילת "כהנים", ולאחר מכן הש"ץ מקרא להם?
מסתמא מחלוקת ישנה, ממליץ לעיין בשו"ע ונו"כ הלכות ברכת כהנים.
ב. יש נוהגים שאחד מהקהל קורא כהנים - כפי שהבאת.
מי מביא את המנהג הזה (ב)?
כדכד כתב:הקיטלוג המגזרי הוא בדרך כלל שהחסידים המתפללים בנוסח ספרד וכדוומה נוהגים שהש"ץ אומר "או"א ברכנו"
והאשכנזים המתפללים בנוסח אשכנז - א' מהקהל אומר "כהנים".
עזריאל ברגר כתב: עד כמה שראיתי - רוב האשכנזים מתפללים בנוסח "ספרד".
בברכה המשולשת כתב:רוב?
יחף כתב:וזאת מניין למר?
עזריאל ברגר כתב:איתן נוי כתב:עזריאל ברגר כתב:איתן נוי כתב:מה זה המנהג שכשיש ברכת כהנים (אצל אשכנזים) הש"ץ שותק, אחד מהקהל אומר מילת "כהנים", ולאחר מכן הש"ץ מקרא להם?
מסתמא מחלוקת ישנה, ממליץ לעיין בשו"ע ונו"כ הלכות ברכת כהנים.
ב. יש נוהגים שאחד מהקהל קורא כהנים - כפי שהבאת.
מי מביא את המנהג הזה (ב)?
איתן נוי כתב:דעת רבינו תם בתוספות מסכת ברכות דף לד עמוד א ד"ה "לא יענה אמן".
...
אבל מה זה עונה על מילת "כהנים"? אמן, קיים החשש שמא תיטרף דעתו על שהוא עם סידור, אך מילת "כהנים" שהיא חלק מהעניין בו עוסקים מדוע שלא יאמר?
עזריאל ברגר כתב:עזריאל ברגר כתב:עזריאל ברגר כתב:סגי נהור כתב:ויש לדון אם עיבוי של אדי מים מהאוויר (כגון במזגנים המנטפים...) דינו כמים או כטל.
אם יש איזושהי נפקא מינה הלכתית ביניהם.
מעניין לבדוק באנציקלופדיה תלמודית ערך "טל", לראות הם דינו כמים לגבי מקוה וכדו', והאם יש איזשהו חילוק הלכתי בין טל למים.
בדיוק כרך י"ט חסר בבית הכנסת שלנו...
בתורת משקה או מים
הכשר
טל נמנה בין שבעת המשקים המכשירים את האוכל לקבל טומאה (מכשירין ו ד; רמב"ם טומאת אוכלין א ב), ואף על פי שטל ומים מין אחד הם, מנו אותם חכמים שנים (ירושלמי תרומות יא ב).
דינו כמים
וכן בהלכות שנאמרו במים, מצינו שטל דינו כמים, כגון בחמץ (ראה ערכו), שהדין הוא שאין דגן נעשה חמץ אלא על ידי מים, או משקים שמתולדות המים, אף טל מחמיץ (בית יוסף או"ח תסו ה, בשם הירושלמי, ושו"ע שם), שהרי אמרו שטל ומים מין אחד הם (באור הגר"א שם, על פי הירושלמי שם), וכן נאמר: וַיִּמֶץ טַל מִן הַגִּזָּה מְלוֹא הַסֵּפֶל מָיִם (שופטים ו לח. באור הגר"א שם). לפיכך נחלקו אמוראים בירושלמי אם מותר להניח חטים על עשבים או על עפר שיש עליהם לחלוחית מן הטל (ירושלמי פסחים ג א, וקרבן העדה שם), ואף לדעת המתיר בעשבים, לא התיר אלא אם כן לקטם משש שעות ולמעלה, שכבר יצא הטל מהם, ואין בהם לחלוחית כל כך (ירושלמי שם), שאף על פי שבארבע שעות נימס הטל, הלחלוחית אינה עוברת עד חום היום (באור הגר"א שם), או שבתחילת היום צד העשבים הפונה למערב עדיין לא הכתה השמש עליו ונשאר שם הטל, אבל אחר שש שעות כבר שלטה החמה עליהם מכל צדיהם (פעולת צדיק א קעב).
דינו אינו כמים
ויש שדין טל אינו כדין מים, כגון בשיעור המים לחיוב במלאכת מוציא מרשות לרשות בשבת, ששנינו שהוא כדי לשוף בהם את הקילור (משנה שבת עו ב) שנותנים על העין (רש"י שם ד"ה קילור), לא נאמר אלא במים של טל - שהם טובים לעינים (פירוש המשניות לרמב"ם שם; קרבן העדה לירושלמי שבת ח א) - אבל בסתם מים השיעור הוא כדי להדיח פני מדוכה (ירושלמי שם; פירוש המשניות לרמב"ם (קאפח) שם).
עובדיה חן כתב:כמה מגדולי ישראל [כמו הרב מפוניבז ועוד] לא נהגו לברך הגומל אחר נסיעה באוירון,מאחר ואין בזה סכנה של עוברי ימים, מאידך נהגו העם לברך,השאלה היא למה זה לא חשש לברכה לבטלה.
עזריאל ברגר כתב:כדכד כתב:הקיטלוג המגזרי הוא בדרך כלל שהחסידים המתפללים בנוסח ספרד וכדוומה נוהגים שהש"ץ אומר "או"א ברכנו"
והאשכנזים המתפללים בנוסח אשכנז - א' מהקהל אומר "כהנים".
עד כמה שראיתי - רוב האשכנזים מתפללים בנוסח "ספרד", ורוב האשכנזים נוהגים שא' מהקהל אומר "כהנים".
כלומר: רבים מאוד מתפללים בנוסח ספרד, ונוהגים שא' מהקהל קורא לכהנים.
כדכד כתב:איני יודע מניין ההנחה שבסעודת מצווה מותר לרקוד
ןעד כמה שזכור לי המשנה ברורה אוסר
אבל לגבי קידוש לבנה - הריקודים הם חלק מהקידוש לבנה כמבואר ברמ"א סי' תכו'
ולפני כמה שנים התלבטנו בזה בימי העומר ושאלתי א' מגדולי הדור זצ"ל והורה שכן לרקוד בקדוש לבנה.
איתן נוי כתב:כדכד כתב:איני יודע מניין ההנחה שבסעודת מצווה מותר לרקוד
ןעד כמה שזכור לי המשנה ברורה אוסר
אבל לגבי קידוש לבנה - הריקודים הם חלק מהקידוש לבנה כמבואר ברמ"א סי' תכו'
ולפני כמה שנים התלבטנו בזה בימי העומר ושאלתי א' מגדולי הדור זצ"ל והורה שכן לרקוד בקדוש לבנה.
שוב בעניין בין המיצרים (מגליון שמעתא עמיקתא-א':
מטה עז כתב:איתן נוי כתב:האם כתוב היכן שהוא שכשיוצאים מהכותל יש להסתובב,לכרוע מעט,לפסוע מס' פסיעות?
כיון שמבחינה מציאותית זו היציאה מהמתחם, ראוי להחמיר ולכבד את השכינה שלא זזה מהכותל המערבי, ולאפוקי ממה שכתוב:
"כתיב: ויבא אותי אל חצר בית ה' הפנימית והנה פתח היכל ה' בין האולם ובין המזבח כעשרים וחמשה איש אחוריהם אל היכל ה' ופניהם קדמה, ממשמע שנאמר ופניהם קדמה, איני יודע שאחוריהם כלפי מערב? מה תלמוד לומר [אחוריהם] אל היכל ה'? מלמד, שהיו מפריעין עצמם ומתריזין עצמם כלפי מעלה" (קידושין עב, ב).
.
איתן נוי כתב:מה אתה רוצה ללמוד מכאן,שגם ביציאה מהכותל המערבי ההנהגה היא כהנ"ל אף בזמן החורבן?
יש פוסק על כך?
איתן נוי כתב:מה אתה רוצה ללמוד מכאן,שגם ביציאה מהכותל המערבי ההנהגה היא כהנ"ל אף בזמן החורבן?
יש פוסק על כך?
יבנה כתב:מה אתה רוצה ללמוד מכאן,שגם ביציאה מהכותל המערבי ההנהגה היא כהנ"ל אף בזמן החורבן?
יש פוסק על כך?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 149 אורחים