שייף נפיק כתב:לא זכיתי להבין השאלה
לכאורה מתחילה יש לבקש לתורה וליראת שמים .... וידוע ה״וארט״ שלא ברכו בתורה תחילה ...
שייף נפיק כתב:לא זכיתי להבין השאלה
שמואל דוד כתב:שייף נפיק כתב:לא זכיתי להבין השאלה
לכאורה מתחילה יש לבקש לתורה וליראת שמים .... וידוע ה״וארט״ שלא ברכו בתורה תחילה ...
נוטר הכרמים כתב:ישבתי עם המחשב באיזה ביהכ"נ בא' מפרברי ירושלים, אחד הציץ וראה שאני מתעסק עם עניני תפילה,
והעיר באזני, למה העולם נוהג לעמוד אוטומטית ל'יהי רצון' שלפני ברכת החודש, הרי זו תחנה בעלמא,
וטען שמנהג משובש זה השתרש עקב שבעבר היו נוטלים את הספר תורה כבר לפני היה"ר, וקמו לכבוד הס"ת.
מה דעתכם?
.נוטר הכרמים כתב:סיכום הדברים; נפק"מ אם ידיעת המולד לעיכובא
[ז] ועכ"פ לסיכום הדברים נמצא דנחלקו הראשונים במהות ברכת החודש ואמירת ר"ח פלוני ביום פלוני, אם יסוד האמירה כולה הוא זכר לקידוש החודש עצמו, או שבאמת יסוד האמירה היא הכרזה בעלמא, אלא שיש בזה זכר לאמירת [הבי"ד ו]הקהל 'מקודש מקודש' בעת קידוש החודש.
ולכאורה יש בזה נפ"מ גם למנהג שמכריזים המולד לפני הכרזת קביעות היום, דבספר שערי אפרים שם הזכיר מנהג זה בזה"ל,יש מי שכתב, שנכון לידע בשעה שמברכין החודש אימת יהיה המולד, והטעם לפי שעיקר של שם חודש הוא על חידושה של לבנה שהוא המולד... ואם לא ידע לא עיכב, והעיקר הוא לידע יום קביעות החודש בבירור.
ונראה דכל דבריו הוא לפי שיטתו דאין אמירת קביעות היום אלא הכרזה לאודועי בעלמא, וקצת נראה כן בלשון הגר"ז (פסקי הסידור שחרית לשבת),והיינו דזה מנהג טוב בעלמא.נכון לידע המולד קודם שמברכין החדש,
אולם לעיל הבאנו לשון הערוה"שוהיינו דאם יש בברכת החודש משום זכר לקידוש החודש עצמו, אזי בודאי שידיעת המולד מעכבת. ודוק.'ונראה דלכן המנהג לידע המולד בעת שמברכין החדש, דהבית דין כשקידשו פשיטא שבלא ידיעת המולד לא היו מקדשין'.
יהודהא כתב:".... נהגו בבתי המדרש של בעלזא ש'לא היו מכריזים מתי המולד' (מנהגי בעלזא, עמוד ל"ה).ואמנם גם בבתי מדרש של בעלז ראיתי שכל אחד מברר לעצמו זמן המולד ואך אין מכריזים בפרהסיא". גם חסידי ויז'ניץ ולעלוב אין נוהגים להכריז על המולד בפומבי, אלא מוסרים אותו איש לרעהו (הרב מ' גנוט)". ע"כ.
דומני שלא יהיה זה פשוט בבבי"כ גדול להעביר מאחד לשני את זמן המולד, מאות אנשים יתחילו להתלחש
עד שהמסר יגיע לכולם ?
ואמנם ראיתי באחד מבתי הכנסת של לעלוב שניגשים לרבי ומוסרים באזנו את זמן המולד ותו לא. מי שרצה ניגש ללוח לעיין , אבל רובם ככולם מסתמכים על ידיעתו של הרבי.
.
כן מסתבר כתב:יהודהא כתב:"....
דומני שלא יהיה זה פשוט בבבי"כ גדול להעביר מאחד לשני את זמן המולד, מאות אנשים יתחילו להתלחש עד שהמסר יגיע לכולם ?.
האם אין אפשרות להדפיס את המולד בסידורי השבת?
יהודהא כתב:כן מסתבר כתב:יהודהא כתב:--------------------------
א. אכן כיום נוהגים בבעלז להדפיס פתקים שבהם זמן המולד לחלוקה לקהל.
ב.לעניין הדפה בסידורים - בזכרוני- שראיתי דיון והתנגדות לכך...
.נחומצ'ה כתב:נוטר הכרמים כתב:סיכום הדברים; נפק"מ אם ידיעת המולד לעיכובא
[ז] ועכ"פ לסיכום הדברים נמצא דנחלקו הראשונים במהות ברכת החודש ואמירת ר"ח פלוני ביום פלוני, אם יסוד האמירה כולה הוא זכר לקידוש החודש עצמו, או שבאמת יסוד האמירה היא הכרזה בעלמא, אלא שיש בזה זכר לאמירת [הבי"ד ו]הקהל 'מקודש מקודש' בעת קידוש החודש.
.
בשער המלך כתב:מעניין למה המנהג לברך את החודש בשבת לפני ר"ח לא מוזכר במחבר וברמ"א
המגן אברהם בסימן תי"ז מביאו וכן מובא בראשונים.
כמהים_ כתב:בשער המלך כתב:מעניין למה המנהג לברך את החודש בשבת לפני ר"ח לא מוזכר במחבר וברמ"א
המגן אברהם בסימן תי"ז מביאו וכן מובא בראשונים.
נזכר דרך אגב ברמ"א סו"ס רפ"ד.
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 6 אורחים