צביב כתב:יש פוסקים שהיום שאין הרבה מים
אין להדר כ"כ בנטילת ידים, ובפרט בנטילה משום נקיות לצמצם במיםן
למי ששומר בלאו הכי על מים
צביב כתב:כעת הבנתי..
אבל אולי תלוי מהו מים בשפע
מי שרגיל תמיד לחסוך ונוטל בהרבה מים יקבל שכר הרבה
דרך אגב
שיטת החזון איש שמה שרביעית בבת אחת מספיקה פעם אחת
זה רק כשרביעית על האצבעות בלבד,
ואם חלק מהרביעית על הכף, צריך ליטול מים שניים
[בספל רגיל יש כמו שש רביעיות של 150 סמ"ק]
ישיבע בוחער כתב:בשו''ע(או''ח סימן קנח סעיף י') כתב שאע''פ ששיעור נט''י ברביעית יוסיף ליטול בשפע דא''ר חסדא אנא משאי מלא חפני מיא ויהבו לי מלא חפנא טיבותא
ישיבע בוחער כתב:והנה על הנצרך לטבול במקוה לא כתוב שיש מעלה לטבול במקוה יותר מים ממ' סאה
ישיבע בוחער כתב:והנה על הנצרך לטבול במקוה לא כתוב שיש מעלה לטבול במקוה יותר מים ממ' סאה ומ''ש מנטילת ידים
ישיבע בוחער כתב:(ובאמת מהיכן המקור של ר''ח לזה)
ישיבע בוחער כתב: ויל''ע אם המעלה הזאת יש רק בנטילת מים ראשונים ושניים או אפילו אם יוסיף עוד נטילות
ישיבע בוחער כתב: ועוד יל''ע אם זה נאמר רק לנוטל את ב' ידיו בשפע או אפי' אם נוטל ידו האחת בשפע וידו השניה כרגיל
ישיבע בוחער כתב: ועוד יל''ע אם זה קאי גם על נט''י בשחרית ?
ישיבע בוחער כתב:יל''ע אם זה קאי גם בנטילה קודם התפילה או רק בנטילה לפני האכילה ?
יאיר כתב:אני שמעתי דכיום לכאורה אין כ"כ דבר זה דא"ר חסדא (ויש לחלוק ע"ז), דהטעם הוא משום מידה כנגד מידה, דבזמנם לא היו מצויים כ"כ מים ומי שבכל זאת דקדק ליטול כראוי עם מים בשפע הקב"ה משלם לו מכ"מ ונותן לו שפע ברכה ועושר אבל כהיום שהמים מויים לכל במידה מספקת אין טעם זה.
ש פוסקים שהיום שאין הרבה מים
אין להדר כ"כ בנטילת ידים, ובפרט בנטילה משום נקיות לצמצם במיםן
למי ששומר בלאו הכי על מים
דודי כתב:הרב שטיינמן מקשה קושיה זו
דודי כתב:המשנה ברורה בסימן קסו' סעיף י' כתב דבדיעבד אפילו שהה הרבה או הפסיק בינתים אי''צ לחזור וליטול ידיו שלא הסיח דעתו בינתים
והנה הא דאין להפסיק הא זה משום דס''ל דתיכף לנטילה ברכה קאי על מים הראשונים וזה הא אינו משום דבלי זה יש היסח הדעת אלא שכך היא המצוה
וא''כ למה מחייבים אותו ליטול ידים ?
ונהי דאין איסור לאכול דהא מה שצריך נט''י זה משום ענין אחר
וא''כ זה מתרץ על הקושיה
משתמשים הגולשים בפורום זה: Bing [Bot] ו־ 58 אורחים