תוכן כתב:המסורה האשכנזית של נוסח המקרא שונה מהמסורה של כתר ארם צובה.
לבי במערב כתב:תוכן כתב:המסורה האשכנזית של נוסח המקרא שונה מהמסורה של כתר ארם צובה.
התוכל לבאר ולפרט דבריך?
יש"כ מראש.
קו ירוק כתב:כלל לא בטוח שספרי התורה האשכנזים משקפים מסורת אחרת, שהרי בן אשר ובן נפתלי היו בא"י ובבבל.
יתכן שסה"ת באשכנז השתבשו עם הגלויות
תוכן כתב:לבי במערב כתב:תוכן כתב:המסורה האשכנזית של נוסח המקרא שונה מהמסורה של כתר ארם צובה.
התוכל לבאר ולפרט דבריך?
יש"כ מראש.
מקובל לומר, שכתר ארם צובה משקף בנאמנות את נוסח המקרא כפי שקבעוה חכמי המסורה. מסתבר, שהיו כמה בתי מדרש אצל חכמי המסורה, וכתר ארם צובה משקף מסורת אחת, וספרי התנ"ך האשכנזים הקדומים משקפים מסורת אחרת.
אם כתר אר"צ הוא אכן המקרא של בן אשר
תוכן כתב:קו ירוק כתב:כלל לא בטוח שספרי התורה האשכנזים משקפים מסורת אחרת, שהרי בן אשר ובן נפתלי היו בא"י ובבבל.
יתכן שסה"ת באשכנז השתבשו עם הגלויות
זה גם אפשרי, אבל יותר נראה שמדובר בשיטה מאשר בשיבוש. יכול להיות שבעבר הרחוק נוצר שיבוש, ואח"כ כולם החזיקו בשיבוש הזה, אבל זה פחות מסתבר.
ברזילי כתב:תוכן כתב:קו ירוק כתב:כלל לא בטוח שספרי התורה האשכנזים משקפים מסורת אחרת, שהרי בן אשר ובן נפתלי היו בא"י ובבבל.
יתכן שסה"ת באשכנז השתבשו עם הגלויות
זה גם אפשרי, אבל יותר נראה שמדובר בשיטה מאשר בשיבוש. יכול להיות שבעבר הרחוק נוצר שיבוש, ואח"כ כולם החזיקו בשיבוש הזה, אבל זה פחות מסתבר.
יש מאות כת"י אשכנזיים בידינו (ס"ת, תיקוני סופרים וכו'), וניתוח חלקי שלהם מלמד כי בזמן הראשונים לא היתה מסורת אחידה אפילו בתוך אשכנז עצמה. יוסי פרץ (בעבודת הדוקטורט שלו) מיפה את השינויים בארבעה פרקים בלבד, ומצא מאות שינויי גירסא עקביים - כלומר חוזרים על עצמם בשלשה מקורות לפחות - ביחס לנוסח המסורה. רובם המכריע לא היו משותפים לכל המקורות. וע"ע בעבודותיו של יצחק פנקובר, על שינויי גירסאות בספרי תורה של רבנו גרשום, רבנו מנחם מיואני ועוד. כמו כן, במחזור ויטרי יש העתק של תיקון ספר תורה של רבנו-תם, ובו הבדלים רבים מאד מנוסח המסורה. היה אפשר לחשוב שכל אלה מקורם בטעויות העתקה, אבל מכיוון שההבדלים עקביים עם (חלק) מכתה"י, די ברור שר"ת נהג כמנהג מקומו ותל"מ.
באשכנז עצמה היו באותה תקופה הרבה הרבה מסורות (עתיקות או לא, אין לדעת), שגם השתנו והתפתחו דינמית במהלך השנים, עד שכמעט לא תמצא שני כתבי יד המסכימים ביניהם בכל הפרטים. לכן, אין מה לדבר בהקשר זה על מסורה לשון יחיד, ולא על "שיטה שנהגה באשכנז".תוכן כתב:השינויים העקביים האלו מלמדים, שלא מדובר כאן בטעויות רנדומליים של מעתיק מתרשל, אלא בשיטה אחרת שהיתה נהוגה בתפוצות אשכנז, עד שהגיע נוסח המסורה ועקר את הנוסח הישן. השאלה היא, האם מסורה עתיקה זו אכן משקפת מסורה במובן שמדובר בהכרעת מסורה שונה מאשר הכרעת בן אשר, או שמדובר במסורה שמקורה בטעות. הסברא אומרת, שמדובר במסורה אחרת. אבל עדיין תחום זה בצעירותו, ויש הרבה עבודה לעשות, עד שתעלה תמונה ברורה.
ברזילי כתב:באשכנז עצמה היו באותה תקופה הרבה הרבה מסורות (עתיקות או לא, אין לדעת), שגם השתנו והתפתחו דינמית במהלך השנים, עד שכמעט לא תמצא שני כתבי יד המסכימים ביניהם בכל הפרטים. לכן, אין מה לדבר בהקשר זה על מסורה לשון יחיד, ולא על "שיטה שנהגה באשכנז".תוכן כתב:השינויים העקביים האלו מלמדים, שלא מדובר כאן בטעויות רנדומליים של מעתיק מתרשל, אלא בשיטה אחרת שהיתה נהוגה בתפוצות אשכנז, עד שהגיע נוסח המסורה ועקר את הנוסח הישן. השאלה היא, האם מסורה עתיקה זו אכן משקפת מסורה במובן שמדובר בהכרעת מסורה שונה מאשר הכרעת בן אשר, או שמדובר במסורה שמקורה בטעות. הסברא אומרת, שמדובר במסורה אחרת. אבל עדיין תחום זה בצעירותו, ויש הרבה עבודה לעשות, עד שתעלה תמונה ברורה.
אנסה פעם שלישית:תוכן כתב:אין שום כת"י של המקרא בעולם הדומה אחד לשני בכל פרטיו. היתרון של כתר ארם צובא הוא א. שהוא מייצג קונצנזוס, וב. שמערכת המסורה הפנימית אינה סותרת את עצמה, משא"כ שאר הכתב"י של התנ"ך. עצם זה שיש טעויות ושינויים בין הכת"י, משקף בודאי את אי יכולת של הסופר לדייק בעשרות אלפי פרטים, אבל הוא לא מוכיח שלא היתה כאן מסורת ייחודית כשלעצמה.
ברזילי כתב:אנסה פעם שלישית:תוכן כתב:אין שום כת"י של המקרא בעולם הדומה אחד לשני בכל פרטיו. היתרון של כתר ארם צובא הוא א. שהוא מייצג קונצנזוס, וב. שמערכת המסורה הפנימית אינה סותרת את עצמה, משא"כ שאר הכתב"י של התנ"ך. עצם זה שיש טעויות ושינויים בין הכת"י, משקף בודאי את אי יכולת של הסופר לדייק בעשרות אלפי פרטים, אבל הוא לא מוכיח שלא היתה כאן מסורת ייחודית כשלעצמה.
אין המדובר כאן על טעויות מקריות של סופר בודד, על על חילופי גירסה החוזרים על עצמם בכמה וכמה כתבי יד. כאשר מסתכלים אך ורק על חילופים כאלה, מוצאים שלל כתבי יד שבכל אחד יש צירוף שונה של הכרעות במכלול האותיות המסופקות. כך גם כאשר מדובר לא בכתב יד ספציפי, אלא בתיקוני סופרים, או בסדר כתיבת ספר תורה של ר"ת, וכך הלאה. לכן, ברור לחלוטין שבזמן הראשונים לא היה באשכנז נוסח אחד מוסכם.
זה לא המצב, כפי שתוכל לראות בעבודה של פרץ הנ"ל. יש עקביות במובן זה שאותו שינוי ניתן למצוא בהרבה כתבי יד, לפעמים ברוב ולפעמים במיעוט, אבל אין בשום פנים ואופן נוסח אחד שניתן לומר שאחריו עוקבים כל או רוב כתבי היד (גם כשמתעלמים מטעויות סופר מקריות). נמצאו גם תיקוני סופרים שעברו הגהה, וניתן לראות שם תיקונים של המגיה מנוסח אחד לנוסח אחר. גם בתיקונים הללו (שבודאי מייצגים מסורת מקומית, לאפוקי טעות מקרית) אין אחידות בין כל המקורות.תוכן כתב:אם הבנתי נכון מאלו שעוסקים בנושא, כי אני עצמי לא חקרתי את זה, אז יש שינויים עקביים משך רוב כתבי היד. מה שמעיד, שיש כאן מסורה ולא סתם הכרעה מקומית או טעות רנדומלית.
ברזילי כתב:באשכנז עצמה היו באותה תקופה הרבה הרבה מסורות (עתיקות או לא, אין לדעת), שגם השתנו והתפתחו דינמית במהלך השנים, עד שכמעט לא תמצא שני כתבי יד המסכימים ביניהם בכל הפרטים. לכן, אין מה לדבר בהקשר זה על מסורה לשון יחיד, ולא על "שיטה שנהגה באשכנז".תוכן כתב:השינויים העקביים האלו מלמדים, שלא מדובר כאן בטעויות רנדומליים של מעתיק מתרשל, אלא בשיטה אחרת שהיתה נהוגה בתפוצות אשכנז, עד שהגיע נוסח המסורה ועקר את הנוסח הישן. השאלה היא, האם מסורה עתיקה זו אכן משקפת מסורה במובן שמדובר בהכרעת מסורה שונה מאשר הכרעת בן אשר, או שמדובר במסורה שמקורה בטעות. הסברא אומרת, שמדובר במסורה אחרת. אבל עדיין תחום זה בצעירותו, ויש הרבה עבודה לעשות, עד שתעלה תמונה ברורה.
מקורות כתב:אין להתפלא על התופעה, כי היו הרבה שינויים במסורות של התנ"ך. ראה מאמרו שהרב דוד יצחקי בחוברת אור תורה -מונסי לניסן תשס"ט (שנה יד, גליון ג' נה) המופיע באוצר, מעמוד ריט, ובפרט בהערה 6 שמביא הרבה דוגמאות לשינויי נוסחאות שנזכרו בראשונים, ואף שרובם היו בחסרות ויתירות, אבל לא כולם. ובמאמר הנ"ל הוא מסיק שלא נהיה מסורה מוסכמת עד להופעת המהדורא תנינא של קסת הסופר בשנת תרל"א עם הסכמת החתם סופר.
שהיא מקובלת דור מפי דור ממזרח העולם ועד מערבו, ולא נמצא בכל זה שום חלוף כלל, ואפילו בדקדוקיה, אפילו בין קמץ חטף לשורק לא נמצא בה שום חלוף.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 172 אורחים