מרדכי וינטרויב כתב:מה פתאום נועז? זהו סידור שנועד לכאלו שמעוניינים להתפלל לפי נוסח הגר"א.
תוך כדי אכילת פרס כתב:מרדכי וינטרויב כתב:מה פתאום נועז? זהו סידור שנועד לכאלו שמעוניינים להתפלל לפי נוסח הגר"א.
הגר"א היה נועז.
נועז = היעדר החשש מלשנות מן המקובל.
צולניק כתב:בנוגע להשמטת "מזמור שיר" יש להעיר שהגר"א לא אמר שאין שום סיבה לאמרו, רק כיון שאינו מוזכר בגמרא העדיף הגר"א לעסוק בתורה ע"ח אמירת המזמור הנ"ל, ואנו שאם לא נאמר מזמור זה לא בהכרח נעסוק בתורה בזמן זה, כמדומה שאף הגר"א היה מורה לנו לאמרו.
עט סופר כתב:צולניק כתב:בנוגע להשמטת "מזמור שיר" יש להעיר שהגר"א לא אמר שאין שום סיבה לאמרו, רק כיון שאינו מוזכר בגמרא העדיף הגר"א לעסוק בתורה ע"ח אמירת המזמור הנ"ל, ואנו שאם לא נאמר מזמור זה לא בהכרח נעסוק בתורה בזמן זה, כמדומה שאף הגר"א היה מורה לנו לאמרו.
טעם אמירתו שייכת רק לנוסח ספרד שמקדימים הודו לברוך שאמר
המעיין כתב:די מפתיע שהרב מלח הארץ אחד הנועזים מבין חכמי הפורום מתלונן על נועזות אזור אליהו.
צולניק כתב:בנוגע להשמטת "מזמור שיר" יש להעיר שהגר"א לא אמר שאין שום סיבה לאמרו, רק כיון שאינו מוזכר בגמרא העדיף הגר"א לעסוק בתורה ע"ח אמירת המזמור הנ"ל, ואנו שאם לא נאמר מזמור זה לא בהכרח נעסוק בתורה בזמן זה, כמדומה שאף הגר"א היה מורה לנו לאמרו.
אני מצטער על עוד הרבה דברים. כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.אפרקסתא דעניא כתב:לצערנו. (מוסב רק על שתי הדוגמאות שהבאת, וכידוע ליודעים).
משולש כתב:אני מצטער על עוד הרבה דברים. כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.אפרקסתא דעניא כתב:לצערנו. (מוסב רק על שתי הדוגמאות שהבאת, וכידוע ליודעים).
משולש כתב:אני מצטער על עוד הרבה דברים. כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.
ממנ"פ לא הבנתי אם אתה סופר רק את מנהג פפד"מ וחכמיה איך מנית את הגר"א היה לך לומר שנהגו לא על פי אף אחד ואם אתה סופר גם אנשים מחוץ לגרמניה איך שייך לומר על מחלוקת ראשונים ואחרונים שהגר"א הוא דעת יחיד? תיק"ומשולש כתב:כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.
אפרקסתא דעניא כתב:לצערנו. (מוסב רק על שתי הדוגמאות שהבאת, וכידוע ליודעים).
משולש כתב:כפי שנראה לי, ללכת בשיטת הגר"א זה לא נחשב היום בכלל דבר נועז.
אולי בווילנא מי שהיה מעז לא להניח תפילין בחול המועד בבית הכנסת של הגר"א בעצמו, זה היה נחשב נועז. אבל בארץ ישראל הפרושים הגיעו למקום ריק והנהיגו פה בקלות עשרות מנהגי הגר"א שאף אחד לא היה מעז לעשות אותם לפני כן אפי' בפני הגר"א.
ועדיין מנהגי הגר"א הולכים ומתפשטים בציבור יותר ויותר. (לדוגמא נראה לי שה'ושבחך' הולך ומתפשט, וכן שיטתו בקריאת ר"ח הולכת ומתפשטת בעוד ועוד קהילות).
חשבונות רבים כתב:ממנ"פ לא הבנתי אם אתה סופר רק את מנהג פפד"מ וחכמיה איך מנית את הגר"א היה לך לומר שנהגו לא על פי אף אחד ואם אתה סופר גם אנשים מחוץ לגרמניה איך שייך לומר על מחלוקת ראשונים ואחרונים שהגר"א הוא דעת יחיד? תיק"ומשולש כתב:כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.
סכינא חריפא כתב:משולש כתב:כפי שנראה לי, ללכת בשיטת הגר"א זה לא נחשב היום בכלל דבר נועז.
אולי בווילנא מי שהיה מעז לא להניח תפילין בחול המועד בבית הכנסת של הגר"א בעצמו, זה היה נחשב נועז. אבל בארץ ישראל הפרושים הגיעו למקום ריק והנהיגו פה בקלות עשרות מנהגי הגר"א שאף אחד לא היה מעז לעשות אותם לפני כן אפי' בפני הגר"א.
ועדיין מנהגי הגר"א הולכים ומתפשטים בציבור יותר ויותר. (לדוגמא נראה לי שה'ושבחך' הולך ומתפשט, וכן שיטתו בקריאת ר"ח הולכת ומתפשטת בעוד ועוד קהילות).
תפילין הפסיקו להניח מאחר שד' הגר"א מסכימים למנהג ארץ ישראל לכן לא ראו לעצמם לשנותו, וכיו"ב זמן צאה"כ של הגאונים.
תוך כדי אכילת פרס כתב:משולש כתב:אני מצטער על עוד הרבה דברים. כמו תפילין בחו"ה שהזכרתי. וכמוהו עוד הרבה מנהגים שמובאים בהרבה ראשונים ואחרונים. אבל דעת יחיד של הגר"א דחתה את כולם.
דעת הגר"א נאמרה כלפי מנהג מקומו, שהוא פולין, ומפני מה אתה מצטער אם אין בני פולין נוהגים כמנהג אשכנז המערבי, והלוא בין כך ובין כך לא היו נוהגים מנהג אשכנז המערבי? האם אתה מצטער גם על בני תימן שאינם נוטים כמנהג אשכנז?
המעיין כתב:אפשר לחשוב שכל המנהגים האלה, הן של אשכנז והן של פולין, לא נוצרו כתוצאה משינויים ופסקים שעשו גדולי הדורות, אז עכשיו נוצר מנהג ארץ ישראל ע"פ הגר"א. למה צריך להצמד למנהג שנוצר ע"פ גדולים אחרים דווקא?
המעיין כתב:אפשר לחשוב שכל המנהגים האלה, הן של אשכנז והן של פולין, לא נוצרו כתוצאה משינויים ופסקים שעשו גדולי הדורות, אז עכשיו נוצר מנהג ארץ ישראל ע"פ הגר"א. למה צריך להצמד למנהג שנוצר ע"פ גדולים אחרים דווקא?
?משולש כתב:אבל דעת רוב הפוסקים, שהם קיבלו מרבותיהם איש מפי איש עד משה רבינו שצריך להניח תפילין בחול המועד ואסור לשנות.
סכינא חריפא כתב:?משולש כתב:אבל דעת רוב הפוסקים, שהם קיבלו מרבותיהם איש מפי איש עד משה רבינו שצריך להניח תפילין בחול המועד ואסור לשנות.
איש_ספר כתב:סידור אזור אליהו מצוין (גם למי שלא נוהג כהגר"א אלא כדה"ח) לכל מי שרוצה להתפלל בנוסח אשכנז פולין בלי התיקונים של ויע"צ והנגררים אחריו, השינויים של הגר"א בנוסח שלא עומדים בקריטוריון הזה, הם פחותים בהרבה ממספר השינויים של הויע"צ או הרז"ה וכו' שסוקלו מהסידור. אין עוד סידור כזה.
מגוחך לגמרי לדבר על שינויים שהטיל הגר"א ולהזכיר כדוגמא מנהג אמירת מזמור שיר חנוכת הבית שנכנס לסידורים פחות או יותר בימיו, או לדוד ה' אורי וישעי שקדם לו בכמאה שנה בלבד.
משולש כתב:סכינא חריפא כתב:?משולש כתב:אבל דעת רוב הפוסקים, שהם קיבלו מרבותיהם איש מפי איש עד משה רבינו שצריך להניח תפילין בחול המועד ואסור לשנות.
יש רק שתי אפשרויות: או שח"ה חייב בתפילין מדאורייתא, או שפטור. לדעת הפוסקים שחייב, זה מדאורייתא - דהיינו מזמן משה רבינו. (בפרט שרואים שבדורות הראשונים זה היה המנהג המקובל גם אצל האשכנזים וגם אצל הספרדים).
ואם תמהת על הלשון "רוב הפוסקים" תוכל לשבת ולספור.
ולמה לא? עלית לקרתא הליך בנימוסיהמלח הארץ כתב:רק לשער חזון בבית כנסת שידלג על ותערב או שיאמר משיב הרוח ומוריד הטל איזה התנפלות תהיה עליו...
לענ"ד קשה לדמות מנהגי בית הכנסת לדינים חמורים של ביטול מצות עשה וחילולי שבת... אבל כנראה שמהלך חשיבה 'אשכנזי' אינו יכול להבין את זה.משולש כתב:סכינא חריפא כתב:משולש כתב:כפי שנראה לי, ללכת בשיטת הגר"א זה לא נחשב היום בכלל דבר נועז.
אולי בווילנא מי שהיה מעז לא להניח תפילין בחול המועד בבית הכנסת של הגר"א בעצמו, זה היה נחשב נועז. אבל בארץ ישראל הפרושים הגיעו למקום ריק והנהיגו פה בקלות עשרות מנהגי הגר"א שאף אחד לא היה מעז לעשות אותם לפני כן אפי' בפני הגר"א.
ועדיין מנהגי הגר"א הולכים ומתפשטים בציבור יותר ויותר. (לדוגמא נראה לי שה'ושבחך' הולך ומתפשט, וכן שיטתו בקריאת ר"ח הולכת ומתפשטת בעוד ועוד קהילות).
תפילין הפסיקו להניח מאחר שד' הגר"א מסכימים למנהג ארץ ישראל לכן לא ראו לעצמם לשנותו, וכיו"ב זמן צאה"כ של הגאונים.
לא נראה לי שהכלל הזה הוא עקבי לגמרי. יש הרבה מנהגי הגר"א שאינם מסכימים למנהג א"י והפרושים כן הנהיגו אותם כאן, (כמו אמירת פיוטים). ולעומת זה יש מנהגים מהגר"א שמסכימים למנהג א"י ולא קיבלו אותם. (כמו אי אמירת "לדוד ה' אורי וישעי")
סכינא חריפא כתב:לענ"ד קשה לדמות מנהגי בית הכנסת לדינים חמורים של ביטול מצות עשה וחילולי שבת... אבל כנראה שמהלך חשיבה 'אשכנזי' אינו יכול להבין את זה.משולש כתב:לא נראה לי שהכלל הזה הוא עקבי לגמרי. יש הרבה מנהגי הגר"א שאינם מסכימים למנהג א"י והפרושים כן הנהיגו אותם כאן, (כמו אמירת פיוטים). ולעומת זה יש מנהגים מהגר"א שמסכימים למנהג א"י ולא קיבלו אותם. (כמו אי אמירת "לדוד ה' אורי וישעי")
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 13 אורחים