איש_ספר כתב:סמבוסק, לא העלתי בדעתי שהספר החדש הזה נמצא באוצר (המקוון).... תודה.
סמבוסק כתב:איש_ספר כתב:סמבוסק, לא העלתי בדעתי שהספר החדש הזה נמצא באוצר (המקוון).... תודה.
אתה מאנשי האוצר, לא? האם אני צריך לחדש לכם דברים כאלה? אתמהה.
יהושע מונדשיין כתב:ומענין לענין, באחד מספריו של בעל הבן איש חי מתפלא לפשר המלה יארציי"ט (שמשמשת גם בקהילות המזרח), ומפרש בדרך ראשי-תיבות.
איש_ספר כתב:תמיהה ידועה ו'העולם' היה דרושה דאבהן היינו אבותינו, דתפילות אבות תקנום. נכחתי פעם שמישהו שאל את פרו' דב נוי (מגדולי המומחים לאידיש - כיום אינו בריא) והלה השיבו שלא נתגלה לו מוצא של תיבה זו. מעניין לבדוק בספרו של ר' דוד קאהן: אידיש שפה קדושה.
עשוי לנחת כתב:איש_ספר כתב:תמיהה ידועה ו'העולם' היה דרושה דאבהן היינו אבותינו, דתפילות אבות תקנום. נכחתי פעם שמישהו שאל את פרו' דב נוי (מגדולי המומחים לאידיש - כיום אינו בריא) והלה השיבו שלא נתגלה לו מוצא של תיבה זו. מעניין לבדוק בספרו של ר' דוד קאהן: אידיש שפה קדושה.
ואצלי רשום שמופיע במגיד תעלומה [לבני יששכר זי"ע] על ברכות דף כו ע"ב [?] שכתב שהתפילה נקרא דאוונן מלשון "דאבינן", משום שתפילות אבות תיקנום.
מעט צרי כתב:יש שהציעו מקור המילה מהשרש העברי "דבב" ר"ל הנעת שפתיים - דובב שפתי ישנים.
צביב כתב:בספר הצדיק רבי זונדל מסלנט
נמצא קיצור ממילות ההגיון
ובעמוד קו פרק שלשה עשר
דאבנן או דעבנן
ובהערה למטה
דאבונון תפילות אהות תקנו
דעבנן לשון בעיא ובקשה
פלגינן כתב:
לב האבן כתב:פלגינן כתב:
זה אמור להיות בדיחה?
עשוי לנחת כתב:איש_ספר כתב:תמיהה ידועה ו'העולם' היה דרושה דאבהן היינו אבותינו, דתפילות אבות תקנום. נכחתי פעם שמישהו שאל את פרו' דב נוי (מגדולי המומחים לאידיש - כיום אינו בריא) והלה השיבו שלא נתגלה לו מוצא של תיבה זו. מעניין לבדוק בספרו של ר' דוד קאהן: אידיש שפה קדושה.
ואצלי רשום שמופיע במגיד תעלומה [לבני יששכר זי"ע] על ברכות דף כו ע"ב [?] שכתב שהתפילה נקרא דאוונן מלשון "דאבינן", משום שתפילות אבות תיקנום.
איש_ספר כתב:ודע כי משמעות יארצייט הוא יום הפטירה בלשון אשכנז וגם הספרדים הורגלו לקרוא אותו בשם זה בספריהם ואין זה ראשי תיבות או רמז אחר כמו שחושבים העולם - בא"ח ש"א ויחי אות יד.
גלילי כתב:וראה זה פלא, גם הרב 'מונדשיין' צדק, וגם הרב 'איש ספר' צדק!
והאותיות ידברו:
בן איש חי [עם פירוש אבן חי]
בן איש חי [עם פירוש אבן חי]
שו"ת רב פעלים חלק ד'
סגי נהור כתב:לאוזן שלי הפירוש ש"דאוונען" הוא מלשון דף (דפ'נען) נשמע הכי מסתבר מכל הפירושים. ודאי שאין הכוונה שהמקור הוא המלה העברית לדפדף, אלא שהמקור הוא המלה דף בדומה לדפדוף בעברית.
מחולת המחנים כתב:סגי נהור כתב:לאוזן שלי הפירוש ש"דאוונען" הוא מלשון דף (דפ'נען) נשמע הכי מסתבר מכל הפירושים. ודאי שאין הכוונה שהמקור הוא המלה העברית לדפדף, אלא שהמקור הוא המלה דף בדומה לדפדוף בעברית.
באידיש קוראים לדף 'בלעטל' ותרגומו לעברית עלה, כנראה מכיון שהדף היה נעשה מתרכובת של עלים ועצים.
בספרי האחרונים מובא הרבה הלשון עלה על דף, בלשון חז"ל המונח דף איננו דוקא על נייר - "דף של ספינה" (יבמות דף קכ"א ע"א).
ולכן קשה להניח שהמילה דאווענען מקורה מהמילה דף שלא היתה כל כך מצויה בשימוש בלשה"ק.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 210 אורחים